714 Slägtet Liparis. 
och nästan halfmänformigt, med den konkave kanten uppåt. 
Halfmånens främre spets, som är fästad vid hyomandibularbe- 
nets bakre på ett långt skaft sittande ledknapp, har en för- 
tjockning, med en ledyta för den nämnda artikulationen med 
hyomandibularbenet. Halfmånens konvexe kant har i midten 
en utstående spetsig vinkel. Underlocket har en alldeles egen 
form, och liknar en rätvinklig vinkelhake, hvars ene skänkel 
är något böjd samt tjockare än den andre, ehuru båda äro 
smale; och äfven det är litet. Förlocket är halfmånformigt, 
men smalare emot den nedre änden. Mellanlocket är mycket 
långt och smalt, nästan liknande en af gälhinnans strålar, till- 
spetsadt vid båda ändarne samt böjdt närmare den bakre af 
dem. Äfven detta ben liknar mycket det motsvarande hos Cal- 
lionymus. De främre infraorbitalbenen äro sammanvuxna, och 
det ena af dem (2:dra?) är förlängdt bakåt i en mycket långt 
utdragen, fårad spets, som räcker tillbaka ända till förlocket. 
Tungbensapparatens ben äro af vanlig beskaffenhet. Os linguale 
och o. basibranchiostegale äro små. Af gälhinnans strålar äro 
de 2:ne främre långt skilde från de bakre 4, och sitta på främre 
eller undre kanten af tungbenshornet, då de senare sitta på 
dess yttre sida något innanför dess undre kant. De undre svalg- 
benen äro korta, och gälbågarne af det bakersta paret äro smale. 
— Kotornas antal är 36 och af dessa äro 8 till 9 bålkotor. 
1:sta kotans neuralbåge är fast och har en liten neuraltagg. 
Rudimenter af parapophyser börja redan visa sig på den 2:dra 
kotan och tilltaga bakåt i storlek. Den sista stjertkotan har 
tydlig urostyl. — I afseende på skulderapparatens ben är post- 
temporalbenet litet, enkelt och af elliptisk form. Öfre nyckel- 
benet är större än posttemporalbenet samt nedåt utbredt. På 
inre sidan af nyckelbenets öfre ände sitter ett långt, böjdt och 
tillspetsadt postelavicularben. Nyckelbenet har ungefär vanlig 
storlek och form, men skulderbladet och korpbenet äro små. 
Nyckelbenets nedre ände är något afvikande, derigenom att den 
är större än den öfre samt å sin yttre sida vid främre kanten 
försedd med en starkt utstående köl, som gör att nämnde kant, 
som äfven å inre sidan har en sådan köl, är bred, och att be- 
net här har fått en trekantig form. Brachialbenen äro temli- 
gen stora. De främste strålarne i bröstfenan sitta på korpbe- 
net. Bäckenbenen, som äro temligen löst fästade till de nedre 
ändarne af nyckelbenen, äro ej stora, ehuru väl utbildade. Deras 
