rARGLAy, 19 



9. "Ljusare hartnelit på ylle och silhe. 

 M'^>d vanlig tillsats af koksalt och saltpe- 

 ter blir färgen ej så full; yllet får ljusare kar- 

 melit j men silket mera glans. 



10. Mörk halrnfäjg på ylle, Nankins på sil- 

 ke j samt ljus Celadon på båda, (Se färg- 

 rutan N. 5.3 



Med osläckt kalk och hvit \itrioI (zink- 

 vitriol), efter förut uppgifna proportion, f-^ 

 mot lafven, fick yllet, efter 12 timmars varm 

 tillgörning, en mÖrk halmfärg, och silket nan- 

 kins eller ventre de biche. Om detta så fär- 

 gade gods lägges i kall blåkyp, får yllet ea 

 skön celadon, och silket blir blågrönt. 



11. Olif-brun färg på ylle^ karm elit åt sil- 

 ke j ock mineral grönt på ylle och silke. 

 (Se färgrutan N. 6.) 



Renad pottaska och blå vitriol (koppar- 

 vitriol) efter vanlig tillsats, sättes med lafven 

 på varmt ställe i tillgörning med ilagdt gods; 

 yllet får då, efter några timmar, en vacker o- 

 lif, och silket blir karmelit. I kall blåkyp vin- 

 ner detta en skön mineral-grön färg, som är 

 mycket stark, 



12. fracker äkta grågul åt grönt (ventre de 

 Dip er ej på ylle ^ och ljust gulbrun Cr> en- 

 tre de bichej på silke, (Se färgrutan N. 

 7, på silke.) 



Om koksalt, saltpeter och koppar vitriol, 



