LJUS-LAF. 27 



ket stark. Silket blir vackert halmfärgadt. Se 

 färgrutan N. 5 på ylle. 



8. Svart Järg^ äkta* på ylle ^ samt iiötfärg 



fnoisettej på silke. 



En vanlig sats göres med osläckt kalk 

 och salmiak, som sättes i varm tillgörning ett 

 dygn. Denna kokas sedan med | albark och 

 /y blysocker emot lafvens vigt samt helt Htet 

 hvit stärkelse; och efter i| timmes kokning 

 har yllet en vacker svart färg, som är äkta. 

 Silket får under samma kokning endast nöt- 

 färg. Bomullsgarn, som var betadt i pottaska 

 och romersk alun, fick ingen färg. 



9. Ljus lejverhriin färg Cpoil de hoeuf) på 



ylle y samt ljus nötfärg på silke. 



Om en sats, gjord med osläckt kalk och 

 salmiak, efter ett dygns maceratiön kokas en 

 timme med f-^ jernvitriol emot lafvens vigt, så 

 får yllet denna bruna färg, som dock icke tål 

 ättika, hvaraf den drager i grönt. Silket får 

 en ljus och klar nötfärg. 



10. Mörk äkta citrongul färg på ylle s och 

 ljusare med mycken glans på silke» 



Om 4 lod Ljuslaf och i lod Flocklaf sät- 

 tes med ett stop vatten och lika mycket surt 

 svagdricka i hetgörning med gods, så blir fär- 

 gen fullkomnad efter 12 timmar. Denna häng- 

 de länge isolen, utan att förändras: kan tvät- 



