TUSCH-LAF, l65 



ledning aF detta kan denna vext viscerligen 

 upptagas il)!and födamnen af bättre slag: och 

 vi få åter ett bevis på Föi synens visa omsorg 

 att utdela Öfver allt ämnen ti[l npprätthållel- 

 sen för sina skapade varelser. Om Lfifven 

 hel kokas i vatten, blir den lös och geléak- 

 tig, och hela Jafven kokad kan nyttjas som 

 ett starkt lim: sjelfva spadet blir mera klart 

 gelé, som blir svartbrunt efter pulveriserad 

 laf, och lafven får en sÖtaktig smak, utan all 

 råhet eller unkenhet, som eljest åtföljer detta 

 slägte. Mjölk ystas, då den kokas deri; och laf- 

 ven vinner en ren smak, samt blir i båda fallen 

 mycket lös, att den smälter i mun. Med kryd- 

 dor, som passa, kan deraf således göras en hel- 

 sosam och smaklig föda. Då den pulveriserad 

 kokas Iringe, utdrages detta gelé till myckenhet, 

 i synnerhet om dertill tages litet salt eller 

 pottaska. Det stelnar och har sötaktig smak, 

 samt kan länge förvara^, utan att möglas eller 

 skämmas. Torkadt får det en sötaktig smak, 

 icke obehaglig, och svart färg; löses till en 

 del i vatten, brinner svngt med ljusröd låga, 

 ger ingen särdeles elak lukt ifrån sig, och 

 Jemnar ett svart kol efter sig. Detta gelé 

 kommer nära intill det, som a[ Hr Fourcj^oy 

 och moderna Franska Kemister kallas Albu- 

 mine végétale; ty en god del häraf kan icke 

 upplösas hvarken i vatten eller spiritus med 

 eller utan salter: åtminstone håller det något 



