ISLÅXDS-LÅF. 223 



Anmärkningar och Tillägg, 



I. Då lafven är färsk, har den en mera 

 laxerande egenskap i början. Det hartsaktiga 

 ämnet är i omlopp med de andra safterna och 

 ännu icke frånskildt eller mera inom sig ihop- 

 sarnladt, såsom det sker, s^dan det torkar; 

 hvarföre det ock. i förra fallet lättare utdra- 

 gf>s, och kan således med sin retelse verka 

 på af i^iin^jarne och t?^rnjkanalen i synnerhet; 

 men i sednare lailet löses det icke så \äl ur 

 £j-!fva Yexton. Det är af samma orsak , som 

 åtskilliga vexter gilva olika färg då de nyttjas 

 mogna eller omogna, färska eller torra: hvar- 

 före ock kreaturen efter instinkt äta vissa 

 vexter torra, som de ej våga äta färska el- 

 ler rå. 



3. Egghvite ämnet i denna vext blir äfven 

 begripligt deraf, alt det, som sagdt är, gifver 

 en likör af vinaktig natur ^ som sedan åen 

 fått stå på varmt ställe nu i i4 dagar icke 

 öfvergått hvarken till syra eller förruttnelse, 

 utan tyckes hafva blifvit något starkare. I 

 större massa, vårdadt efter natur och ordning 

 för fermentation, kan således häraf tillredas 

 en vinaktig likör, som icke blir obehaglig. 



3. Med massan som blef öfrig, sedan jrig 

 afhäilt min likör, gjordes en deg med helt 

 litet mjöl, hvilken deg jäste ganska väl, utsn 

 allt tillägg af jäst. Häraf synes ock tydligen 



