264 ER AND -L AF. 



blifva af användbar nytta både i större och 

 nundre färgning. Följande försök anställdes 

 ined detta spad; hvaraf gjordes 5 lika portioner. 



1. Ensamt detta spad gaf ylle, efter två 

 timmars het digestion , en ljus mercloa; men 

 silket endast en svag noiseiie, 



2. Med osläckt kalk och koksalt fick ylle 

 och silke en ljus harrnellt, 



3. Med salrpetter, koksalt och alkali ble£ 

 yllet harmelit och silket noiseiie, 



4. Blysocker och romersk-alun kunde ej 

 fästa färgen i godset, medelst varm macera- 

 tion, som var besynnerligt. 



5. Alkali och blysocker gåfvo yllet en 

 ojemn mercloa och silket en dålig noiseiie. 



Med betadt gods, eller betningsämnen i 

 detta spad, efter vanlig, ofta upprepad pro- 

 portion, kan med mera förmån detta spad 

 nyttjas till färgning, än sjelfva lafven. 



Alkohol utdrager endast en grågrön färg, 

 som är af den vanliga lafgrönskan. Destille- 

 rad vinättika kan icke lösa något särdeles af 

 dess pigment. 



Kaustik ammoniak, utblandad med mån- 

 ga gånger så mycket vatten, ger en mörk- 

 grön tinktur. Ylle-gods betadt i tennkompo- 

 sition, färgas deraf Ijusgult. Det som är be- 



