och vatten : hvilka båda kunna nyttjas till 

 vattenfärg. 



Med spiritus vini rectiTicatissImus blef 

 tlnctureri högligen svartgrön, troligen af den 

 vegetabiliska grönskat], som ar i yttersta hin- 

 nan; men ut^^pädd i kallt vatten gaf den irsgen 

 fällning: ej heller kunde deraf giPvas någon 

 färg åt godset, med eller utan betning. Cau- 

 stik ammoniak gjorde infusionen först röd- 

 brun, och omsider svartbrun. Denna iifu- 

 sion utspäddes med vatten; men gaf löga elJer 

 ingen färg åt ylle, silke eller linne, hvarken 

 med eller utan betning, undantagande en Ka- 

 storgrå åt ylle, då godset betades med bly- 

 socker och romersk alun. 



Efter onxgjorda försök har jag erhållit 

 följande färger ai denna laf: 



1. T^acker IsabeJIfärg på silke med mycken 



glans (se fargrut. N:o i). 



Dubbelt så mycket laf, som silke, efter 

 vigt, sättes med kallt vatten i ett sommar- 

 varmt rum, och hålles 12 timmar i mHcera- 

 tion , hvarefter silket upptagts och afsköljes, 

 då det har denna vackra färg. Yllet färgas 

 icke. Med koksalt och saltpetter blir färgen 

 något högre. 



2. Orange eller rostfärg på ylle ^ (se fargrut. 



N:o 3). äkta, samt karm elit på silke. 

 Om lika mycket torkad sönderstött laf. 



