BLODPLATT-IiÅF. zSq 



mörkgult, och silket ljusare vaxgult. Lägges 

 gods i sumpen blir det ljusare citrongult, som 

 sedan i kall blåkyp får den sköna gröna färgen. 



Med ättika och mycket vatten ger lafven 

 ingen färg; tillsättes litet oslackt kalk blir den 

 chamois på ylle; men med osläckt kalk, alb. 

 graecum, koksalt och saltpetter, 2 lod af hvar- 

 dera mot marken laf, erhålles samma vackra 

 färger, som de efter N:o 6 uppgifne. Den 

 gröna färgen blir fÖrträiFiigen vacker. 



7. Ljus jonquiJle och vacker grön på ylle^ 



samt paille på silke, 



Tages 2 lod osläckt kalk och lika myc- 

 ket grön vitriol till en mark laf, så får yllet 

 efter 12 timmars varm maceration och en tim- 

 mas hetgörning den vackra gula färgen, som 

 i kall blåkyp blir högligen vacker : silket 

 blir ljust blågrönt. Elter en månads tid, ut- 

 satt i luften för solen, blef den mörkt saft- 

 grön, mycket vacker. 



8. Mörk umhraj som skiftar och drager i 



grönt, samt mörk kastaniehrun som skif- 

 tar^på ylle, (se färg r ut. N:o 3.) och ljust 

 sv aj v el gult på silke. 



Till en sats laf, af en mark, tages 2 lod 

 osläckt kalk och lika mycket blysocker som 

 i behofligt vatten hålles med godset på varmt 

 fitäile 12 timmar i tillgöring och en timma i 



