och sahniak sättes lafven i arheti» och gorning^ 

 då ett tillverliadt pigment uppkommer. Detta 

 skedde ef te?' resonemeiit och kemiska grunder^ 

 för att undvika svårigheten af den lukt^ som 

 urin medför. Här granskas andra klassen färgäm- 

 nen^ nemligen de oxigenerade extraktiva. 3:0 

 Betning med åtskilliga salt^ i synnerhet koksalt 

 ocli saltpetter^ alun och kali^ osläckt kalk^ m.fl. 

 för att se deras förening med pigmentet^ och 

 derigenom äfven pigmentets fästande i godset^ 

 med betningar dels på godset af flera slag. till 

 och med efter Haussmans metod att heta bom- 

 ull och lin gar 71 för Turkiskt ro dt: dels ock di- 

 rekte i färgsoppan, ^\o Med olika oxider (me- 

 tallkalker) hvilka förnämligast verka efter sin 

 olika förmåga att mer eller mindre behålla sy- 

 ret. Tredje klassens färger, de så kallade car- 

 boniserade, uppkomma här^ S-o Med alkohol 

 och Spiritus vini^ som egentligen angriper Fjer- 

 de klassen färgämnen^ eller de så kallade hj- 

 drogenerade. 6:0 Med ättika, y:o Med flera 

 slag af adstringenta ämnen, 8:0 Ny metod att 

 genom trituration (rifning) i stenmortcl med kallt 

 vatten och pressning genom linne ^ utlaka olika 

 i^ätskor, för att fråtiskilja fcecula viridis (uext- 

 grönskan)^ gummi^ egghvite, mjölämne och lim 

 m. m, g:o Nyare försök, att få vackra lack- 

 färger af åtskilliga lafvar^ tjenliga till mod- 

 färger. 



Denna min då stadgade metod följdes, och 

 har sedermera blifvit mycket utvidgad; men 

 med de mindre betydande resultaten har jag 

 mina läsare. 



