300 SVED -I. AF. 



fraktion, men grön för reflektion. I hetpönng 

 fick yllet en vacker Merdoa och silket en 

 vacker couleiir de Lilas, som v«r besynner- 

 ligt. D) Med kopparvitriol ensarn fälldes Ii 'et 

 grönt: i hetgöring blef yllet grågrönt och sil- 

 ket noisette. E) Jernvitriol gjorde spadet grå- 

 gult, och godset fick ventre de Biche färg. 

 F) Al aliin och blysocker fälldes ett gråbrunt 

 pulver: yllet fick i hetgöring, liksom silket, 

 en vacker ventre de Biche färg. G) Osiäckt 

 kalk och salmi-^k gaf en brunaktig röd färg 

 åt spadet: yllet blef rödbrunt; men silket fick 

 föga färg. H) Alun och pottaska gjorde spa- 

 det rödaktigt och gaf mörkgrått sediment. 

 Yllet fick ljusare ventre de Biche, men silket 

 ingen. I) Osläckt kalk och blysocker fällde 

 en mörkgrå massa. I digestion blef yllet äkta 

 •vart och silket couleur de chair. 



8. Försöhet, Lafven sattes med osläckt 

 kalk och salmiak, efter vanlig proportion, i 

 hetgöring ett par dagar, då jag fick ett röd- 

 aktigt gelé som stelnade på kallt ställe, mea 

 upplöstes åter på varmt. Den upplösta massan 

 var röd i refrakiion, men grön i reflektion. 



g. Försöhet. Alkohol glfver med lafven 

 en grönaktig tiiiktur af söt smak. Dpu utdra- 

 ger lafvens g öna vaxämne , sirap samt något 

 besk ämne. Jug kunde ^ påräkna mera än | 



