STRÖ-LAr, 33i 



b) Med jernvitriol och osläckt kalk fick 

 ylle en mörk musk , se färgrut. N:o 2, silket 

 mera biche. Färgen är vacker och skiftande» 



c) Betning af Romersk alun och blysoc- 

 ker, hvaraf spadet blef rödt nästan såsom af 

 mönja, gaf yllet efter några timmars digestioa 

 en rödgul färg, silket en stark aurora. Linne föga* 



Efter längre hetta fick yllet en mörk mor- 

 doré som skiftar åt brunt, se färgrut, N:o 3, 

 samt silket en mörk orange , se färgrut, N:o 4* 



d) Med Romersk alun och pottaska blef 

 yllet gulaktigt karmelit, silket mörkt orange; 

 linne ljus nankin. 



6) Osläckt kalk och koksalt gåfvo yllet 

 en vacker karmelit, silket ljusare, linnet in- 

 gen. Med salmiak, i stället för koksalt, blef 

 färgen sämre. 



Min färgproberare gaf anledning till o- 

 range och rödaktigt gulbruna färger, då den 

 blef rödgul. Otroligt många nyanser emellan 

 gult, brunt och rödt kunna erhållas af denna 

 laf, och utan betning ger den en så stark äk- 

 ta färg åt mordoré, att den kunnat hänga i 

 luften och för solen flera veckor utan minsta 

 ändring. Om den hålles i kall maceration en- 

 samt med gods 12 timmar, får yllet en svag 

 Fin Haft. 4 



