532 STRÖ L AF. 



nankin och silket en ljus orange. Med' kau- 

 stikt alkali får yllet en mörkare nankin och 

 silket högre orange. 



Eiter utlakning genom rifning och press- 

 ning i I o omgångar, behåller ändock lafven 

 tillräckligt färgämne. Ylle, betadt i tennkom- 

 position, får en hög ockra-färg i digeslion. 

 Gods, betadt i Romersk alun och blysocker^ 

 får mörkare färg, men ljusare då betningen 

 blifvit gjord med Romersk alun och alkali. 

 Om bomullsgarn, betadt efter Haussmans 

 rnetod för Turkiskt rödt, hålles i digestion 

 ett dygn, får det en hög ockra färg som dock 

 ljusnar af såpa. Tili efterrättelse för den min- 

 dre kunnige får jag utföra följande försök: 



I. MörJi äJiia rostfärg på jTIe , sa?nt hög 



och mörk orange på silke. 



Till i5 lod rensad, torkad och fint son- 

 derstött laf tages ett lod Romersk alun och 

 lika mycket blysocker, som med behöfligt 

 vatten sättes med godset af Hka vigt, eller 

 något mera, på varmt ställe i 12 timmars ma- 

 ceration och sedan i 3 timmars digestion , så 

 eFhållas dessa färger, som icke ändras bvarken 

 af ättika eller lut, ej heller i luften efter ea 

 hel månad. Färgerna skifta. 



2^ LjLis umhra på ylle, samt karvielit på 

 silke. 

 Soda-salt^ salpeter och koksalt^ efter lika 



