5 



'ocli Strax fälles^ och det klara spadet får groU" 

 aktig färg^ troligen af fcecula viridis eller det 

 gröna färguaxet. Detta förtjenar vidare undef' 

 sökning än jag kunnat hittills verkställa. Efter 

 gjorda försök både ni ed reagentia och distill a^ 

 tion har jag ^ äfven Berz., icke funnit något spår 

 till alkali volatile. Torra lafven^ distill er ad ^ 

 gaf en concrec stinkande olja^ och den vanliga 

 vidbrända slemsvran (Acide pyromuqueux) med 

 anledningar till förut öfvergången galläpplesy- 

 ra ^ sådan som Deyeux omtalar. Lafven of ver- 

 drifven genom distill. med osläckt kalk och vat'- 

 ten^ och sjelfva laf stommen äfvenså^ gåfvo in- 

 tet tecken till salmiak eller alkali volatile. Men 

 då laf ven rifves med kaustikt alkali^ uppkommer 

 en något stinkande lukt^ som det ej gifter med 

 rena geléer och kådor. Också laf stommens na- 

 tur att kunna gagnas till såp- och tvåUämne ^ 

 som nedanföre skall bes-krifvas^ (en egenskap 

 egentligen tillhörande animaliska ämnen) ., och i 

 synnerhet^ jemte det föregående ^ laf geléets me- 

 ra födande förmåga än andra af sädesslagen: 

 allt detta ^ säger jag ^ tyckes gifva anledning på 

 Azote i något animaliskt ämne., som hitintills 

 undflytt Kemisternes forskning. Tvertemot Be^rz. 

 påstående^ att sädesslagens frÖn är o mera fö- 

 dande än denna laf., talar erfarenheten högt^ 

 om densammas större födande egenskaper samt 

 helsosamma verkningar. 



Jag har icke funnit på något ställe livad 

 Hr Berz. berättar,^ att 2 tunnor lafmjöl utveqclas 



