D M. Brenner, Thlaspi alpestre L. i Finland. 1. XI. 1919. —7 
mellaneuropeiska Thlaspi-arten med smalt omvändt hjärt- 5 
lika skidor har under sistförlidna sommar uppenbarat sig 
{ 
N 
äfven pä Svartbäck egendom i Ingå socken under förhäl- = 
landen, som häntyda pä en längvarig förekomst pä denna 
dess först nu upptäckta fyndort. Denna utgöres af en svagt 
mot norr sluttande, forntida hafsbotten, som efter hafs- 
vikens uppgrundning och torrläggning förvandlats till ängs- 
mark, hvilken för ungefär tio är sedan besätts med timotej 
och de tre senaste ären med hafre, alla dessa är med eget, 
frän samma egendom skördadt utsäde. Nägon införsel frän 
andra orter har sålunda under en lång följd af är ej ägt 
rum. Fyndet gjordes af min son Ola vid harfning för detta 
ärs sädd Floradagen den 13 maj, dä han fann det föregä- | 
ende höst upplöjda fältet på en yta af 4 a5 m? helt hvitt 
af den täta, både tiltor och fåror täckande blomstermattan. 
Från detta centrum hade växten spridt sig till dikeskan- 
terna på båda sidorna om och ned i det grunda tegdiket 
samt t.o.m. öfver nackdiket in pä den af Hylocomium pa- 
rietinum betäckta, sluttande foten af en från barrskogen 
utskjutande bergsklack. 
Hvarifrän växten hitkommit, dä ingen väg leder hit, 
hvarken genom skogen eller öfver ängen, och den ej an- 
norstädes i trakten anträffats, är omöjligt att säga, och ; 
förefaller den därför att vara spontan pä platsen, ätminstone 
i samma grad som Matricaria discoidea, Barbarea vulgaris 
och dylika. Ej heller beträffande tiden för dess hitkomst 
finnes någon annan sannolikhet än att den måste hafva in- - 
träffat för mycket länge sedan, ehuru den ej förr, sannolikt 
på grund af dess tidiga blomstringstid, af någon för saken 
OR 
intresserad blifvit observerad. Dä man nämligen ej kan 
antaga, att den mängd af frön eller rotstockar, som skulle 
erfordrats för att ästadkomma det ofvannämnda täta och 
rikliga beständet, pä en gäng eller inom kort tid skulle 
hafva hitförts, mäste man förutsätta en ganska rundlig tid 
härför, i synnerhet som vidriga omständigheter, säsom af- 5 
betning och nedtrampning genom boskapen, och i senare A 
tid jordens bearbetning med eräfta, plog, harf och vält utan 
