as" 
x 
- 
k 7. 11. 1920. M. Brenner, Finlands Rosae heterosepalae i ny belysning. 77 
sw) Nyl., Ingä Brennebo, ängsbacke, 1911, och Rövass, 
lund, 1914. M. Brenner. Lika allmän som hufvudarten. 
E 2. Ruiula-typen. Liknar i ymnighet eller öfverträffar 
— Rubea-typen. 
= 9. (Virentif.) R. Forsteri Sm. (R. dumetorum Thuill.) Äbo- 
— land, Nystad, Pirkholm, 1879. H. Hollmen. (R. dumetorum 
> Thuill.) Äboland, Lojo, skog, 1898. K. Aarnio. (R. virenti- 
— formis Almgv. *Matssonii var. laetula Almgv.) Nyl., Ingå, 
— Bastubacka, äkerbacke, 1907. M. Brenner. (R. virentiformis 
4 Almgv. *Matssonii var. canula Almgv.) Ingå, Bastubacka, 
> äkerbacke, 1907, och Brennebo, ängsbacke, 1911. M. Brenner. 
— *(Virens) virentiirons Matss. (R. canina L.) Äland, Hammar- 
> land, lund, 1898. K. Mäntylä. (R. glauca Vill.) Nyl., Kyrk- 
— slätt, invid Humaljärvi, 1912. H. Wasastjerna. 
: 4. Jebeitypen. En af de allmännaste typerna i Sve- 
— rige, ymnig i europeiska Rosa-omrädet. 
E 24. (Virentif.) R. irutetorum Bess. (R. virentiformis Almgv. 
4 *collinalis Matss.) Nyl., Ingå, Svartbäck, äkerbacke, 1907. 
4 M. Brenner. *(Virens) Collinderi Matss. (R. glauca Vill.) Äland, 
"Jomala, Möckelö, äng, 1898. A. L. Backman. (R. canina' L.) 
i Nyl., Hangö, 1879. E. Hisinger. (R. virens Whlnb. *venosa 
> Sw. var. subvirens Matss.) Nyl., Ingå, Svartbäck, äkerkant, 
— 1907. M. Brenner. (R. virens Whlnb. *venosa Sw.) Nyl., Ingå, 
> Svartbäck, betesmark, och Bastubacka, äkerbacke, 1907. 
> M. Brenner. (R. virens Whlnb. *limitata (Matss.) Almgv.) 
> Nyl., Ingå, Svartbäck, äkerren vid skogskant, 1907. M. Bren- 
— ner. (R. glauca Vill.) Nyl., Kyrkslätt, Smeds, barrskog vid 
- Högberget, 1895. M. Brenner. 
K 16. Gravetii-typen. Ymnig bäde i öster och väster. 
N 106. (Virens) R. grossidens Almgv. et Matss. (R. virens 
* Whlnb. *penosa Sw.) Nyl., Ingå, Svartbäck Bastubacka, 
äkerbacke, 1907, och Stor-Löfö, blandskog, 1910. M. Brenner. 
= HVirentif.) obtusata Almgv. et Matss. (R. coriifolia Fr.) Nyl., 
* Tvärminne Gräsgrundet, 1904. A. A. Sola. 
2 17. Connivens-typen. Företrädesvis vid hafvet och de 
= stora insjöarna. 
