L 1921. Hiden, Tietoja Suomenlinnan kasvistosta. 69 
* maassamme. Se on kantalajiensa keskiväliltä eroten E. mon- 
* tanum ista pitemmän lehtiruotinsa ja kapeamman lehtikan- 
= tansa nojalla; viimemainittu on kuitenkin leveämpi kuin 
> E. roseum’illa; luottikaan ei ole 4-jakoinen. (Määräykseni on 
% ti Lindberg hyväntahtoisesti vahvistanut.) 
R Muista harvinaisuuksista mainittakoon Rumex confertus, 
— joka v. 1919 on maassamme ensi kerran tavattu (S:linnassa 
— joku yks.), Holcus lanatus (1 yks.), Lolium multiflorum (1 yks.), 
— Cannabis sativa (1 yks.), Lychnis alba (yksityisiä yks.), 
*— Agrostemma githago (1 yks.), Cerastium arvense (2 paik. 
- joitakuita), Papaver somniferum (yksityisiä), Sisymbrium sina- 
pistrum ja Loeselii (kumpiakin pari yks.), Sinapis arvensis ja 
— var. orientalis (s. t. yksityisiä), S. alba (1 paik. joitakuita), 
E. Camelina *macrocarpa (1 yks.), Neslea panniculata (1 yks.), 
= Alyssum calycinum (1 paik. useampia), Anthyllis vulneraria 
(1 paik. joitakuita), Medicago lupulina ja falcata (kumpiakin 
2 eri paik. joitakuita), Melilotus officinalis ja albus (kumpia- 
E. kin s. t. yksityisiä), Vicia *angustifolia (1 yks.), Euphorbia 
3 esula (3 paik. joitakuita), Malva rotundifolia (yksityisiä), 
Echinospermum lappula (yksityisiä), Mentha Arrhenii (1 paik. 
> useampia), Dracocephalus thymiflorus (1 paik. joitakuita), 
— Plantago lanceolata (yksityisiä), Galium aparine (päämuoto) 
— (1 paik. joitakuita), Anthemis tinctoria (yksityisiä), Cichorium 
Eo intybus (yksityisiä) ja Tragopogon pratensis (s. t. yksityisiä). 
E Edellä mainitut kasvit tavataan yksinomaan n. s. Keskus- 
' linnoituksen alueella, johon kuuluu 5 saarta. Näillä onkin 
— tavattu suurin osa mainitsemistani 441 lajista, nimittäin 
342 lajia, niistä eniten Susisaarella, nim. n. 270 lajia, sitten 
> Isolla Itä-Mustasaarella n. 225 lajia, Kustaanmiekassa n. 215 
* lajia, Länsi-Mustasaarella n. 160 lajia ja Pienellä Itä-Musta- 
> saarella ainakin 105 lajia. Kasvilajien lukumäärän suuruus 
= eri saarilla näkyy riippuvan paitsi saarien pinta-alan laajuu- 
— desta myös siitä, kuinka suuri osa niistä on jäänyt raivaa- 
> mattomaksi syrjässä ihmisten rakennuksilta, joskin toiselta 
anolen taas rakennusten lähellä olevat rikkaläjät lisäävätkin 
— lajilukumäärää. 
Jos otamme mukaan pienen Särkkä-saaren, lisääntyy 
pe 
(N 
fees 
Bo. 
30 
