[15] DET NORRLÄNDSKA TALLFRÖETS GROBARHET 15 



fröprov, vilkas grobarhet blivit undersökt på fullkomligt samma sätt och 

 under samma tidslängd — 30 dygn — våren 1913 och 191 4. 



Det särskilda intresse, på vilket dessa försök kunna göra anspråk, lig- 

 ger däri, att i samtliga fall fröinsamlingsorternas höjd över havet är känd. 

 Denna höjd växlar mellan 250 och 450 m. Jag har därför sammanfört 



fröproven i två olika grupper, den förra 

 omfattande frö, insamlat på mer än 350 

 m:s höjd över havet, den senare om- 

 fattande frö, insamlat på ringare höjd 

 än 350 m. över havet. Medelhöjderna 

 för respektive grupper falla mycket nära 

 400 och 300 meter över havet. 



Som vi finna, visa båda frögrupperna 

 ^ en mycket betydande genomsnittlig gro- 



Fig. 6. På längden kluvna tallfrön från barhetsstegring. Groningsprocenten hos 

 Garpenbergs revir i Dalarna {a) den frögrupp, som representerar de högre 



och Sikå revir i Norrbotten (b), ,...,,.. , ^ , , -i, , 



visande groddens medellängd hos ^dlagena, har frän det i:a till det 



respektive frösorter. Lineär för- 2:dra året Stigit från 13,2 till 26,2; hoS 

 storing c:a q-faldig. r •• i. r ° j i- 1 --•ji- -n , 



Längsgespaltete Kiefernsamcn ^^^o^t frän de lägre hojdlagena, Vilket, 

 aus den Revireren Garpenberg in såsom man kunnat vänta, från början 



Dalekarlien (a) und Sikå in Norr- 1 r. j ■■ 1 1 . •• , 1 



botten {b), die mittlere Länge ^^ft hogre grobarhet, aro motsvarande 

 des Keimes in den betreffenden värden 37 OCh 51,3. Den absoluta gro- 

 Samenproben zeigend. Lineäre • . . .. , , ,. 



Vergrössung etwa 9:fach. ningsstegnngen ar med respektive ^13 



och 14,3 procent tämligen lika hos båda 

 frögrupperna, den relativa däremot, d. v. s. groningsökningen uttryckt 

 i procent av första årets groningsvärde, är med respektive 98 och 38 

 procent, mer än 2 ^2 gånger större hos den förra frögruppen än hos den 

 senare. Av de 9 fröprov, som bilda den förra gruppen, visa 8 ökning och 

 endast i minskning i grobarhet från det i:sta till det 2:dra året; bland de 15 

 fröprov, som utgöra den senare gruppen, är motsvarande proportion 1 1 mot 4. 



Det kan nu till sist frågas: hur skola sådana företeelser som eftergro- 

 ning och grobarhetsstegring djupare sett förklaras? Är det några ana- 

 tomiska eller fysiologiska olikheter hos det norrländska tallfröet gent 

 emot det sydsvenska, som kunna ge hållpunkter härvidlag? 



Naturligtvis faller en fullständigare utredning häröver, vilken kräver en 

 skolad växtanatom och växtfysiolog, utanför Skogsförsöksanstaltens Norr- 

 landsavdelnings uppgifter. Mera av nyfikenhet än av hopp att verkli- 

 gen kunna komma dessa problem inpå livet, gjorde jag emellertid en 

 liten undersökning, som kanske icke desto mindre är ägnad att kasta 

 ett visst ljus över denna fråga och för vilken därför i korthet skall redogöras. 



