GÖSTA M E L L S r R Ö M 



SKOGSTRÄDENS FRÖSÄTTNING 



ÅR 1 9 19. 



Skogsstatspersonalen har att årligen göra iakttagelser angående skogs- 

 trädens blomning och fruktsättning. Bevakarna sammanföra sina 

 iakttagelser i rapporter, som insändas till revirförvaltaren. Denne 

 gör i sin ordning ett sammandrag av vissa uppgifter ur rapporterna, 

 och sammandraget jämte primäruppgifterna gå till domänstyrelsen, var- 

 ifrån det hela efter inregistrering översändes till skogsförsöksanstalten 

 för vidare bearbetning. 



Väderleken under vegetationstiden. 



Temperatur- och nederbördsförhållanden under vegetationstiden ha 

 stor betydelse för trädens fruktsättning. Vad 1919 och igig — 20 års 

 fröskörd beträffar är det väderleken somrarna 19 19, 19 '8 och 191 7, 

 som övat direkt inverkan. För det tallfrö, som i vinter är fullt ut- 

 vecklat, anlades blomknopparna sommaren 191 7, vadan nämnda års 

 väderlek har varit av betydelse för vinterns tallfröskörd. Väderleken 

 under 191 8 års vegetationsperiod har haft inflytande på kottarnas ut- 

 veckling hos tallen samt på blomknopparnas anläggning hos övriga skogs- 

 träd. Och slutligen har 191 9 års väderlek varit av betydelse för fröets 

 utveckling och mognad. 



I början av 191 7 års vegetationsperiod, april och delvis även maj må- 

 nad, var temperaturen relativt låg, ända till 2 grader under det normala. 

 Likaså var den låg under juli månad, då däremot juni och augusti hade 

 en medeltemperatur, som var relativt hög. I september rådde medel 

 temperatur. I norra Sverige var nederbörden under sommarhalvåret 19 17 

 ovanligt riklig; undantag härifrån utgör endast maj månad samt i någon 

 mån även augusti. Södra Sverige fick däremot mycket litet regn. 



För de under 191 8 års vegetationsperiod rådande väderleksförhållan- 

 dena gäller följande sammanfattning. 



Under såväl april som maj månader var temperaturen över så gott 

 som hela Sverige högre än medeltalen. Motsatt förhållande ägde rum 



