[7] SKOGSTRÄDENS FRÖSÄTTNING ÅR 19 19 27 



var fallet även 19 19. Detta förhållande mellan tiderna för blomningens 

 inträde är dock icke alltid för handen. Är 191 7 exempelvis blommade 

 de båda trädslagen samtidigt i Götaland och Svealand men i Norrland blom- 

 made granen omkring 5 dagar tidigare än tallen. Under 191 9, det år 

 denna sammanställning avser, började granen att blomma under tiden 

 2^/5 — Yö över hela södra Sverige ända upp till och med Bergslagsdistrik- 

 tet, i övriga delar av Svealand samt södra Norrland inträdde blomningen 

 under tiden ^Vs — Vöi i mellersta Norrland Yo — 'Vs och i de nordligaste 

 delarna ^°le — ^%- ^ icke så få fall är blomningens inträffande till och med 

 uppgiven senare för granen än för tallen. 



Under 1918 hade granen mycket riklig kottsättning i södra Sverige, 

 varför det år 19 19 där icke var att förvänta någon nämnvärd blom- 

 ning. Så blev också fallet. Blomningen var synnerligen svag ända 

 upp till Jämtland och Ångermanland. Därovanför var blomförekomsten 

 övervägande svag i Mellersta Norrlands, Härnösands, Umeå och Skel- 

 lefteå distrikt samt svag — medelmåttig i Nedre och Övre Norrbottens 

 distrikt. 



Tillgången på tallkott. 



i-årig tallkott. I överensstämmelse med vad som sagts om tallens 

 blomning är tillgången pä i-åriga kottar bäst i övre Norrland. I övriga 

 delar är den något svagare men synnerligen jämn. I Övre Norrbottens 

 distrikt är tillgången i allmänhet medelmåttig. Avvikelser härifrån före- 

 komma i Råneträsks och Porjus revir, där tillgången är uppgiven vara 

 riklig och i Gällivare, Haparanda och Råneå, där förekomsten av i-åriga 

 kottämnen är svag. Från Nedre Norrbottens distrikt saknas uppgifter 

 för tre revir, nämligen Storbackens, Malmesjaurs och Västra Arvidsjaurs. 

 Av övriga ha Jockmocks, Pärlälvens, Vargiså, Östra Arvidsjaurs, Bodens och 

 Älvsby ungefär medelmåttig tillgång på kottämnen, och Görjeå, Sikå, 

 Selets och Piteå revir ha svag tillgång. I övriga delar av landet är 

 förekomsten av i-åriga kottar överallt uppgiven vara svag utom i Arje- 

 pluogs, Östra Stensele, Bjurbäckens, Hallens och Kopparbergs revir, där 

 den skall vara medelmåttig samt i Fredrika, Frostvikens, Norra Roslags, 

 Linköpings och Sunnerbo revir, där väl finnes svag — medelmåttig tillgång 

 på kottämnen å fristående träd men kött helt saknas i bestånden. Ut- 

 sikterna att under vintern 1920 — 21 erhålla tallkott för klängning äro 

 icke synnerligen lysande. Behovet av frö blir emellertid med säkerhet 

 mycket stort, varför åtgärder böra vidtagas fÖr att så mycket kött som 

 möjligt blir tillvaratagen. 



2-årig tallkott. Vid sammanställningen av kronojägarnas frörapporter 

 för 1918 skrevs följande om tillgången på i årig tallkott: 



