38 (iÖSTA MELLSTRÖM [IS] 



Huruvida uppgifterna för grankotten innevarande vinter utgöra ett 

 exakt uttryck för kottens beskaffenhet är tvivelaktigt. Utav i6 gran- 

 kottprov från 14 revir i skilda trakter av Norrland, som insänts till skogs- 

 försöksanstaltens norrlandsavdelning, fanns intet enda som var fritt från 

 insektsangrepp. Vid en flyktig undersökning, som förf. satts i tillfälle 

 att företaga å nämnda kottprov, upptäcktes nämligen larver av gran- 

 kottvecklaren, Laspeyresia (GrapJiolitha) strobilella, i ganska stor ut- 

 sträckning i samtliga prov. Att dessa angrepp ha kunnat undgå upp- 

 märksamhet då frörapporterna ha avfattats är ganska lättförklarligt, ty dels 

 äro angreppen då ganska färska och därför obetydliga, och dels är det 

 mycket vanligt att kottarnas utseende icke undergår någon förändring 

 vid ett angrepp av grankottvecklaren. Först om man klyver kotten 

 längs efter upptäckes den i kottaxeln liggande gulvita larven. 



På grund av grankottvecklarens angrepp minskas enl. TräGÅRDH frö- 

 utbytet ur grankotten dels därigenom att larverna förtära en del av fröet 

 och dels därigenom att angripna kottar öppna sig ofullständigt vid kläng- 

 ning. För att i största möjliga mån undvika skadorna av denna insekts 

 angrepp bör insamling och klängning av kött ske så tidigt som möjligt. 

 Lampa har vid undersökning i ett särskilt fall funnit, att grankottveck- 

 larens larv icke skadat mera än 6,7 — 9,9 procent av fröen innan den över- 

 vintrar. Insamlad kött, som icke klänges genast, bör förvaras på svalt ställe, 

 ty om kotten förvaras varmt blir larvens skadegörelse betydligt större. 



Björken. 



Tidsskillnaden mellan blomningens inträde hos björken i sydligaste 

 och nordligaste Sverige var icke mera än ungefär 20 dagar, mot 30 de 

 två senaste åren. Sålunda började blomningen i de södra kusttrakterna 

 den 10 ä 1.5 maj och i översta Norrbotten den i å 5 juni. Som van- 

 ligen brukar vara fallet äro uppgifterna om blomningens ymnighet myc- 

 ket varierande. Uppgifter från mycket närliggande traktar kunna upp- 

 taga blomningen i ett fall såsom riklig och i ett annat såsom ingen. 

 Blomningen var svagare i södra än i norra delarna av landet. I stort 

 sett kan blomförekomsten betecknas såsom medelmåttig hos fristående 

 träd och medelmåttig— svag i bestånd vad Norrland beträffar och respek- 

 tive svag och ingen — svag i södra Sverige. För hela landet fördela sig 

 uppgifterna om björkens blomning procentuellt på följande sätt: för fristå- 

 ende träd, ingen blomning 17 %, svag 33 procent, medelmåttig 38 pro- 

 cent och riklig 12 procent; för bestånd, ingen blomning 28 procent, svag 

 blomning 33 procent, medelmåttig 31 procent och riklig blomning 8 

 procent. 



Liksom blomningen är också björkfrö förekomsten uppgiven såsom 



