60 O. TAMM [12] 



KAP. I. 



Undersökningens planläggning och förlopp, terminologi 



och arbetsmetoder. 



A. Undersökningens planläggning och förlopp. 



Är 1 91 2 började författaren en pedologisk undersökning å den gamla, 

 år 1796 uttappade Ragundasjöns botten (Jämtland) för att utröna om 

 marken härstädes företedde väsentligen andra egenskaper än utanför sjö- 

 området. I så fall borde man nämligen kunna få en föreställning om 

 markprocessernas hastighet. 



I samband härmed utfördes ganska omfattande analytisk-kemiska arbe- 

 ten å Stockholms Högskolas mineralogiska laboratorium under läsåret 

 1912 — 1913, varefter ett preliminärt meddelande (T a m m, 1913) publice- 

 rades. Följande sommar ägnades till stor del att studera kalkens urlak- 

 ning i marken inom Ragundaområdet, varjämte undersökningen på prof. 

 Hesselmans förslag utvidgades att omfatta markytor av olika ålder 

 vid Norrlandskusten. Som en början rekognoscerades området omkring 

 Indalsälvens mynning av Medelpadskusten. Resultatet av kalkundersök- 

 ningarna i Ragundatrakten offentliggjordes delvis i en uppsats (T a m m, 

 1 9 14) men beträffande de övriga frågorna började det allt mera stå klart 

 för mig, att en ingående kemisk-mineralogisk bearbetning av de processer, 

 som givit upphov till den i Norrland förhärskande jordmånstypen samt en 

 detaljerad undersökning av vegetationens betydelse för profilutvecklingen 

 voro nödvändiga, innan några definitiva slutsatser angående markproces- 

 sernas hastighet kunde dragas. Sommaren 1914 igångsattes fältunder- 

 sökningar i detta syfte, huvudsakligen lokaliserade till Medelpadskusten 

 och Ragundaområdet. På vintern 191 5 fortsattes den kemiska bearbet- 

 ningen å geologiska institutets i Uppsala laboratorium, varefter åter ett 

 preliminärt meddelande, behandlande kemisk-mineralogiska resultat of- 

 fentliggjordes (T a m m, 1915). 



Undersökningarna började nu alltmera komma in på skogliga problem. 

 Det rörde sig nämligen om att studera olika skogstypers inverkan på 

 marken och markprocessernas betydelse för skogen. Sedan förf. år 191 5 

 blivit anställd vid Statens Skogsförsöksanstalt, fingo dessa undersökningar 

 fortsättas där och blevo jämte andra pedologiska arbeten led i denna insti- 

 tutions arbetsprogram. De skogliga synpunkterna blevo naturligen nu 



