74 O. TAMM [26] 



R a m a n n s och andras omfattande analysmaterial (R a m a n n, 1885, 

 1886 a. o. b.) framg-år, att dessa sandavlagringar i allmänhet innehålla 

 över 90 % kiselsyra, ofta omkring 95 % (Jfr T a m m, 1917 a). De 

 norrländska skogsmarkerna äro sålunda genomgående betydligt mera rika 

 på värdefulla m.ineralbeståndsdelar än de nordtyska, vilka dock ej sällan 

 på grund av god skötsel förmå bära synnerligen hög-produktiva bestånd. 

 P^ör möjligheten att bedöma jordmånsprocessernas resultat är våra jord- 

 arters relativt ovittrade beskaffenhet en ofantligt gynnsam faktor. Pod- 

 soleringens kemi måste på grund härav vara lättare att utreda i Sverige, 

 särskilt Norrland, än t. ex. i Nordtyskland. 



I trakter, där skiffrar och kalkstenar (kap. 1 1 : A, yta 4) eller sandste- 

 nar (yta 5) i större utsträckning ingå i moränen, får densamma naturligt- 

 vis en från den norm.ala avvikande sammansättning. Även bortsett från 

 dylika undantagsfall, kan man observera vissa tämligen regelbundna av- 

 vikelser från genomsnittlig granitsammansättning, nämligen en väl hög 

 halt av kiselsyra, en något för låg procent av alkalier, samt ett ständigt 

 återkommande aluminiumöverskott, varmed förstås att det finnes mera 

 aluminium än vad som behöves för att med de förhandenvarande mäng- 

 derna alkalier och kalk bilda fältspater. Påfallande är, att kornstorleken 

 ej synes spela större roll för den kemiska sammansättningen. Med anled- 

 ning härav har jag uträknat ett medeltal för 12 till kemisk sammansättning 

 likartade jordarter från olika lokaler, hämtade från ytorna i — 14 utom nr 

 4 och 5, samt med tillägg av moränanalysen från Lesjöfors och sandanalysen 

 från Jönåker (se kap. ii:F), alltså inalles 14 analyser, se tab. i. Av 

 det uträknade analysmedeltalet har på det i kap. i : C beskrivna sättet ut- 

 förts en mineralberäkning-, som alltså ger till resultat den genomsnittliga 

 halten av olika mineral i de undersökta avlagringarna. 



Tah. I. Genomsnittlig kemisk och mineralogisk sammansättning hos fjorton jordarter, 

 grövre än lera, huvudsakligen bildade av gnejs= och granitmaterial. 



Durchschnittliche chemische und mineralogische Zusammensetzung von vierzehn Ablagerungen, 

 die gröber als Ton und hauptsächlich aus Graniten und Gnejsen gebildet sind. 



^iO.^ 76,71% Kvarts 43-4 "o 



Ti02 °'35 " Kalifältspat, mikroklin 17,8 » 



t^f\"^ 11,92» Natronfältspat, albit 22,3» 



Sil. Fe^O,^ 2,31 » ^ ^ ' 



Lim. Fe O o 39 » Kalkfältspat, anortit 8,1 » 



CaO 1,77 » Limonit 0,3 » 



MgO o,8S » Mörka mineral 4,9 > 



Na^O 2,64 » . .^ 



~.r r\ „ Apatit 0,3 » 



K,0 3,02 » ^ 



p-'Q_ o II » Kaolinkomplex 2,9 » 



. S:a 100,00 % 



AUO3 överskott 1.33 % 



Kob : Na,0 i ,15 » 



Anm. Analyserna äro omräknade på mineralisk substans och procentsumman på loo. 

 Fältspaterna bestå givetvis av olika blandkristaller av de i tabellen angivna komponenterna. 



