76 O. TAMM [28] 



började på knappt en meters djup under markytan. Moränen innehöll 

 rikligt med silurisk kalksten. I allmänhet torde dylika kalkutfällningar 

 vara vanliga i mindre humida klimat än norra Sveriges. Sålunda har jag 

 iakttagit rikligt med sådana på Öland och på Omberg, och av v. Post 

 (1 91 3, sid. 210) har beskrivits liknande fenomen från Alnarp i Skåne. 

 I Europas arida trakter äro sådana kalkutfällningar mycket allm.änna. 



Det kemiskt utfällda kalciumkarbonatet, som ytterst lätt låter sig iakt- 

 tagas, är emellertid strängt lokaliserat till sådana trakter, där kalksten 

 finnes inblandad i de kvartära jordlagren, och är även inom Norrlands 

 kalkområden en sällsynthet i skogsmarken. Man behöver därför ej i 

 övriga trakter fästa något som helst avseende därvid. 



Slutligen kunna i jordlagrens djupare skikt förekomma konkretioner av 

 olika slag. Även inträffar att någon enstaka sten av någon mycket lätt- 

 vittrad bergart visar tydliga vittringsfenomen. Dylika företeelser äro 

 emellertid rent lokala och påverka ej jordartens kemiska egenskaper i 

 stort sett; de äro i det stora hela rätt sällsynta undantagsfall och kunna 

 lätt undvikas vid insam.landet av analysprov. 



För att i övrigt få klarhet angående spörsmålet om de lösa jordlagren 

 till någon m.indre del bestå av vittringsprodukter gäller det att diskutera 

 de små avvikelser från granitsammansättningen, som blivit konstaterade. 

 Dessa kunna förklaras på olika sätt. Den ganska höga kiselsyrehalten 

 torde väl huvudsakligen bero på att hårda mineral, såsom kvarts, bli något 

 anrikade i grövre krossprodukter av urberget, mjukare mineral i de fin- 

 kornigare (jfr W i d m a n, 1908). De övriga avvikelserna beträffande 

 alkalierna och aluminiumöverskottet kunna mycket väl förklaras av att 

 andra beståndsdelar än graniter och ortognejser såson:> skiffrar och para- 

 gnejser, ingå i våra lösa jordlager. ]\Iinskningen av alkalierna är kanske 

 delvis skenbar och sammanhänger med kiselsyrans ökning. Emellertid 

 skulle de anförda avvikelserna från granitsammansättningen också kunna 

 bero på en vittringsprocess, genom vilken alkalierna något urlakats ur fält- 

 spaterna och varvid aluminium stannat kvar. Även skulle man, trots vad 

 som ovan härom anförts, möjligen kunna tänka sig någon tillförsel av 

 aluminiumhaltiga vittringsprodukter ovanifrån, varigenom den kemiska 

 sammansättningen skulle bli likartad med den funna. 



På grund av det stora intresse alla dessa frågor äga både ur skoglig- 

 och allmänt naturvetenskaplig synpunkt, ha de gjorts till föremål för en 

 ingående kemisk-mineralogisk utredning, vars resultat här nedan meddelas. 



2. De finkornigaste jordartsbeståndsdelarnas kemiska egenskaper». 



Om vittrinj^en i en jordart har medfört märkbart resultat, bör detta vara 

 lättast att iakttaga å det finaste materialet. En undersökning från denna syn- 



