[45] MARKSTUDIER 93 



I. Biologiskt orsakade markrörelser. 



De biologiskt orsakade kunna lianföras endera till djurs eller växters 

 inverkan. Angående djuren är redan nämnt, att en maskfauna i regel 

 saknas. Där den finnes, är humuslagret mullartat och en annan typ av 

 profilbildning försiggår i de flesta fall. Förhållandena i Nordsverige på- 

 m.inna i detta hänseende om de av P. E. M ii 1 1 e r (1887) ingående be- 

 skrivna danska. Något lägre djurliv i övrigt med förmåga att inverka på 

 podsolprofilen har av mig ej iakttagits. 



Beträffande det högre djurlivet, är det givet att detta skall kunna åstad- 

 komma talrika deformationer i markskikten. Sådana djur, som gräva 

 gångar, t. ex. grävlingar, åtskilliga gnagare, måste naturligtvis förorsaka 

 oregelbundenheter. Ävenså' är det möjligt att renar genom skrapande 

 kunna förstöra blekjordsskiktet på tallhedar. I vilken utsträckning mark- 

 profilen sålunda kan påverkas av det högre djurlivet, saknas för närva- 

 rande material att bedöma. Jag är emellertid böjd för att anse, att denna 

 påverkan är mycket ringa. Några större oregelbundenheter i markprofi- 

 lens utbildning på av renar betade tallhedar å lös sand jämfört med sådana, 

 som ej besökas av renar, har ej kunnat förmärkas. 



De högre växterna kunna åstadkomma rörelser i marken. Först och 

 främst bilda rötterna vid sitt nedträngande kanaler, som samla det nedåt- 

 strömmande vattnet. Härigenom uppstå ofta säckliknande fördjupningar 

 av rostjord med blekjord inuti. Sådana äro från Nordtyskland i detalj 

 beskrivna av Ramann (1885) samt av v. Post från Skåne (1913). 

 När växtroten dött bort och förmultnat, kvarbliver den säcklika fördjup- 

 ningen förmodligen för mycket lång tid framåt. Exempel på detta feno- 

 men träffas snart sagt överallt i de nordsvenska podsolterrängerna. Ovan- 

 ligt vackert utbildade äro de i en profil från Bunkris, Dalarna, tavl. i a. 

 I allmänhet bli fördjupningarna ej mer än två, högst tre gånger så djupa 

 som blek jordens normala mäktighet. Oftast yttrar fenomenet sig blott 

 .som en oregelbundenhet i markskiktens utbildning och torde vara en vanlig 

 orsak till blek jordens täta mäktighetsväxlingar. Så stora proportioner 

 som 1* de av Rama n n och v. Post beskrivna fallen, synes företeelsen 1 

 Nordsverige sällan ta. Det är emellertid sannolikt, att också andra orsaker 

 än trädrötter, såsom skillnader i moränens genomsläpplighet, kunna 

 förorsaka lokala variationer i vattnets nedåtströmning i marken och där- 

 med oregelbundenheter i podsoleringen. 



Även på ett annat sätt kunna skogsträden föranleda rörelser i marken. 

 När träden blåsa omkull, draga rötterna med sig en massa jord, som del- 

 vis vältes ut över omgivningarna. Talrika fall av detta fenomens inver- 

 kan på skogsmarken ha iakttagits. Särskilt visade en mjälmark nära 



