126 O. TAMM [78] 



Med hänsyn till de i en normalt utvecklad blek jord försiggångna om- 

 vandlingsprocesserna är det av betydelse, att mineralsubstratet blivit så 

 förändrat att det omöjligen kan undgå igenkännande för såvitt det ej 

 blivit uppblandat och omrört med annat material. Även om en blek jord 

 sekundärt blir pigmenterad med limonit, bibehåller den sina karaktärer 

 lätt märkbara. En sådan blekjord är undersökt å yta i, där undre delen 

 av skiktet på en punkt ovan ett ortstenslager blivit kraftigt impregne- 

 rad med limonit, som säkerligen uppkommit genom den fortskridande 

 vittringen i samma skikt. Ortstenen torde nämligen ha spärrat vägen för 

 det nedsipprande vattnet, varigenom limonit tvingats att avsätta sig i 

 blekjordens undre del. Blekjordens stora resistens även mot inverkan av 

 sådana kolloidala lösningar, som ge upphov till rostjordsskikt bevisas av 

 flere av de talrika fall av begravd podsolering, som jag anträffat (jfr 

 kap. 3 ".B). Ofta finner man en blekjord täckt av ett helt tunnt jord- 

 lager, i vilket ny blek jord och rostjord utbildat sig. Den nybildade 

 rostjorden ovan den gamla blek jorden kan då vara helt tunn i jämförelse 

 med en normal rostjords mäktighet. Icke desto mindre har i den gamla 

 blek jorden, som i den nybildade markprofilen till en del intager den 

 plats, som rostjorden borde ha, ingen som helst limonitfärgning ägt rum, 

 utan den gamla blek jorden har för ögat precis samma karaktär som 

 normal blek jord från markytan. Det förefaller sålunda, som de kolloida 

 lösningarna passera den underliggande blekjorden utan att där avsätta 

 något material. Det måste uppenbarligen såsom i det ovan beskrivna 

 fallet med ortstenen finnas något, som hindrar nedsipprandet till djupare 

 lager för att en limonitavsättning i en en gång uppkommen blekjord skall 

 kunna komma till stånd. 



Det enda sätt att till oigenkännlighet förändra en gammal blek jord 

 torde vara att synnerligen kraftigt mekaniskt bearbeta densamma och 

 blanda den med annat material. En sådan bearbetning torde i naturen 

 bortsett från uppf rysningsmarker endast kunna försiggå med hjälp av 

 maskar. Profiler med mullbildning och maskar på gammal blek jord 

 torde vara stora sällsyntheter; en vacker sådan profil har dock av mig 

 iakttagits i en örtrik granskog med typisk mull nära gården ]\Ierlo. Sköns 

 socken, Medelpad. Denna skogsmark visade en gammal blekjord, som 

 synbarligen var stadd i långsam utplåning. I somliga profiler kunde 

 blek jord ej mera upptäckas, medan den i andra var 5 cm mäktig och tyd- 

 ligt iakttagbar, ehuru den var mycket obestämt avgränsad såväl mot hu- 

 muslagret som mot det underliggande skiktet. A"id försumpning av mar- 

 ken kan också en gammal blekjord förändras därigenom att den blir im- 

 pregnerad med utfällda humusämnen. 



