132 O. TAMM [84] 



riklig- vattenlillt()rsel. Lokalen är beskriven av H e s s e I m a n (1917 a, 

 sid. 403, 465). En likartad markbildning- i örtrik granskog- med mull 

 förefinnes vid Svarttjärn i samma trakt. En mycket genomsläpplig 

 rullstensås bildar här ett tydligt grundvattensavlopp för en liten tjärn. 

 Ovan tjärnens nivå träffar man å åsen normal podsolering med cirka 

 10 cm mäktig blekjord, medan under tjärnens nivå profilen saknar ut- 

 präglade skikt och blir likformigt brun och mullhaltig. Vid åsens bas 

 upprinna källådror. 



Topografiens inflytande på marki^rofilutvecklingen sker på två olika 

 sätt. Ett direkt därigenom att vattenavrinningen påverkas, vilket leder 

 till å vissa ytor svag, å andra stark podsolering. Indirekt verkar topo- 

 grafien på podsoleringen genom sin stora betydelse för vegetationen, 

 som i sin tur inverkar på markprofilbildningen. De beskrivna exemplen 

 äro uppenbarligen resultat av topografiens såväl direkta som indirekta 

 inverkan på marken. Tallheden i Kusfors visar dock den direkta inver- 

 kan i det närmaste renodlad. 



Oerhört känslig för topografien 1)lir markprofilutbildningen i sådana 

 trakter, där marken är kalkhaltig. I trakterna omkring Revsunden i 

 Jämtland, (mina iakttagelser referera sig egentligen till Gällöområdet) 

 är topografien starkt kuperad. Moränm.arkerna äro på ytan i regel fria 

 från kalk, enär området ligger strax öster om den sista isdelaren, var- 

 igenom kalktransport från det jämtländska silurområdet förhindrats. I 

 moränernas djupare lager finnes emellertid sådan silurkalk inblandad 

 som följd av en tidigare isrörelse. (H ö g b o m, 1894, sid. 74.) Man 

 finner här, att den minsta sluttning ofta är tillräcklig att förhindra upp- 

 komsten av en normal podsolprofil, samtidigt som en humusform, avse- 

 värt gynnsammare än den för mellersta Norrland normala råhumusen 

 uppkommer. Det torde ej råda något tvivel om, att allt detta beror på 

 en viss tillförsel av kalkhaltigt grundvatten. I vanliga fall skulle under 

 liknande topografiska förhållanden en visserligen något oregelbunden, 

 men dock för det mesta tydlig blekjords- och rostjordsbildning inträtt, 

 men närvaron av ganska små mängder kalk ger topografien ett förstärkt 

 inflytande i dess strävan att bringa markprofilen i en annan utveckling. 

 — De skogsbestånd, som finnas å de näm.nda m.arkerna, äro utomordent- 

 ligt växtliga. 



Liknande förhållanden jämfört med Gällö-trakten har jag iakttagit i 

 andra trakter av Jämtland, såsom Stugun, som också äger kalkhaltiga 

 moräner. Även i Ragundaområdet finner man ibland podsoleringen 

 mycket starkt avtrubbad i och nedanför sluttningarna, medan den uppe 

 på bergplatåerna och i sluttningarnas övre delar är fullt normal. Även 

 här torde stundom samma orsak kunna förutsättas. 



