[85] MARKSTUDIER 133 



Av ovan anförda (jmständig-heter är det tydligt, att fullt noniial pod- 

 solcrijig endast kan förväntas å plana tcrasscr eller platåer samt svagare 

 sluttningar. Jag har därför städse vid mina undersökningar vinnlagt 

 mig om att söka ut plana eller nästan i)lana marker för att de skola bli 

 topografiskt jämförbara med varandra. Alla de i kap. ii anförda ytorna 

 uppfylla detta villkor. Endast där så är fallet, kunna några säkra slutsat- 

 ser angående vegetationens och klimatets inverkan på marken dragas. 



Det kan då invändas, att stora trakter med sluttande topografi ej bli 

 undersökta. Detta har emellertid enligt mitt förmenande liten betydelse, 

 åtminstone ur skoglig synpunkt. Sluttningarna äro så gott som alltid 

 bättre än platåmarkerna. Rörligt vatten, som sipprar fram i jordlagren 

 medför alltid en näringstillförsel och friskhet i marken, som ökar sko- 

 gens trevnad. Alla skadliga följder av podsoleringen i form av urlak- 

 ning, ortstensbildning o. d. äro därför mindre ödesdigra i sluttningar än 

 å plan mark, vartill kommer att själva processerna i sluttningarna nog i 

 de flesta fall bli någ-ot avtrubbade. 



KAP. V. 



Podsoleringens hastighet och utveckling i olika växt- 

 samhällen. 



Podsoleringens hastighet har diskuterats av åtskilliga författare i den 

 utländska litteraturen. P. E. Muller (1887, sid. 266 — 271), S a r a u w 

 (1898), Emeis (1876, sid. 105 — 106) och andra ha visat, att blekjor- 

 den och ortstenen i Jyllands och Slesvigs ljunghedar ofta äro mycket 

 gamla bildningar. Då processen fortfarande försiggår på många lokaler, 

 böra de alltså ha uppkomjmit långsamt, såvida ej processerna i vissa fall 

 bragts till stillestånd. Keilhack (1912) beskriver flygsandsdyner av 

 olika ålder vid Pommerns kust. De äldsta, omkring 7 000 år gamla, äro 

 starkt podsolerade med ortsten medan yngre äro svagt, de yngsta (300 — 400 

 år) ej märkbart podsolerade. Å andra sidan finnas också uppgifter angå- 

 ende hastig podsolering. R a m ^ n n (1886 a o. b) meddelar sålunda, att om 

 ortstensskikt genombrytas av rötter eller ibrukningsredskap, ortstenen 

 snabbt återbildas och rör- eller flaskform.iga fördjupningar uppstå i ort- 

 stenslagret. S c h r ö d e r (191 9) meddelar, att en begynnande blekjords- 

 och ortstensbildning i Slesvig uppstått under en grangeneration. P. E. 

 M ii 1 1 e r 1887, sid. 224 — 227, 135) meddelar liknande observationer 



