[87] 



MARKSTUDIER 



135 



Neter 



-6 



-3 



-i 



Efter A. G. Hög bom, iqiq. 



Fig. 5. Grafisk framställning av den senkvartära landhöjningen vid Ångerman- 

 landskusten. Efter den horisontala axeln tiden i århundraden (+ o = 

 Kr. f.). Efter den vertikala axeln höjd över den nuvarande havsytan. 

 Om en viss orts höjd över havet är känd, fås approximativt ur kurvan 

 den tid som förflutit sedan orten i fråga höjdes över havsytan. — 

 (Graphische Darstellung der spätquartären Landhebung der Kiiste Ånger- 

 manlands. Abzisse = Zeit in Jahrhunderten (+ o = Chr. Geb.), Ordi- 

 naten = Höhe ii/M.) 



allt vid den norrländska kusten, som undergått en numera ganska nog- 

 grant känd landhöjning. Dessutom har jag gjort en rekognoscering av 

 hela den år 1796 genom den allbekanta katastrofen uttappade Ragunda- 

 sjöns område i Jämtlands östra del. Här kunde sålunda åtskilliga mark- 

 ytor, som med säkerhet uppstått år 1796, undersökas. I övrigt har jag un- 

 dersökt några med konst åstadkomna markytor, som på ett eller annat 

 sätt kunnat tidsbestämmas. 



Den recenta landhöjningen vid Norrlandskusten är 'studerad sedan 

 gammalt. De modernaste arbeten, som föreligga om densamma äro 

 B 1 o m q u i s t och R e n q u i s t (1914, jfr sid. 82) och W i 1 1 i n g (1918, 

 jfr sid. 316 m. fl.). Den äldre landhöjningen är känd bl. a. genom 

 Liden (1911). Nyligen har professor Högbom (191 9) offentlig- 

 gjort en grafisk framställning av landhöjningen på grundval av kända 

 observationer och De Geers kronologi. Enligt Högbom kan man 

 anse, att den norrländska kusten från Sundsvall norrut i stort sett höjt 



