161 



MARKSTUDIER 



209 



stenslagren ha någ^on större förmåg-a att kvarhålla det nedsipprande vattnet 

 är svårt att säga. Om en sådan förmåga finnes, är den givetvis en god 

 egenskap i en torr tallhed. A'Iåhända bidrager ortstenen i de växtligare 

 hedparticrna att åstadkomma en gynnsamm.are markfuktighet än å de 

 övriga delarna av heden. Denna fråga skall närmare belysas i samband 

 med beskrivning: av alloktona ortstensförekomster. 



Tall med pålrot å ortstensfri mark. 

 (Kiefer mit Pfahhvurzel auf ort- 

 steinsfreiem Boden.) 



Tall med flackrotsystem å ortsten- 

 mark. Rötterna äro omböjda ovan 

 ortstenen. (Kiefer mit flackem 

 Wurzelsystem auf Ortsteinsboden. 

 Die auf den Ortstein angelangten 

 Wurzeln sind umgebogen.) 



Ur Skogsförsöksanstaltens saml 



Foto av förf. 



Fig. 19. Rotsystemen av tvänne nära varandra uppvuxna tallar från Fagerheden, Nb. — 

 (Wurzel^ysteme zweier benachbart*n Kiefern von Fagerheden, Norrbotten.) 



Som allmän slutsats torde kunna gälla, att ortstenen på Fagerheden ej 

 titövar någon svårare skadegörelse på skogen; viöjligen kan den t. o. ni. 

 i vissa avseenden vara nyttig för denna. 



En annan tallhed å sand, som i många avseenden liknar den vid Fager- 

 heden har jag undersökt, ehuru blott flyktigt, vid Stenträsks by, Jokkmokk, 

 Lappland. 



14- Meddel. fiaii Statens Skogs/örsöksanstalt. Haft. 17. 



