[167] MARKSTUDIER 215 



kap. ii:G. Det är påtagligt, att ortstenen bildats av myrens vatten, som 

 runnit ut över och podsolerat sina av genomsläpplig sand bestående om- 

 givningar. 



Mot myrgränsen blir ortstenen mörkare och lösare och förefaller att 

 försvinna alldeles under den mäktigare torven. Invid gränsen mellan 

 Svanamyren och den ovan nämnda svagt podsolerade tallheden, som Hgger 

 högre än myren, var podsoleringen visserligen starkare än i tallheden, 

 och ortstenslinser förekomma här och där, men någon ortsten av det förut 

 beskrivna slaget finnes ej. Sm.åningom övergår markprofilen i den karak- 

 täristiska lavpodsoleringen. 



Ortstenens inverkan på tallbeståndet är ej fullt tydlig. Tallhedarna om- 

 kring Svanamyr äro i allmänhet mycket glesa och svårföryngrade. Mest 

 gles och framförallt mest svårföryngrad syntes mig den svagast podsole- 

 rade, torraste heden, där ortsten ej förekommer. Vissa fuktigare fläckar 

 intill myren, där ortsten finnes, äro mer lättföryngrade. År 191 3 plöjdes 

 stora delar av heden med finnplog, och följande år bredsåddes densamma. 

 Detta har emellertid ej lett till någon nämnvärd föryngring utom å fuk- 

 tigare lokaler intill myren, där humustäcket är mäktigare. Men just å 

 sådana lokaler plägar ortsten förekomma. (Vid mitt besök 191 7 kunde 

 jag ej se säkert resultat av föryngringen. Dess nuvarande tillstånd har 

 meddelats mig av krono jägare J. O. Liljebäck i Grundträsk, sept. 

 1919.) 



Av allt att döma har ortstenen ej någon betydelse för föryngringssvå- 

 righeterna å Skaiteheden. Dessa synas bero på samma faktorer i humus- 

 täcket, som de av Hesselman (1917c) påvisade. Ungskogsgrupper 

 omkring gamla lågor och tullar äro vanliga företeelser. För ett studium 

 av ortstenens inverkan på äldre tallar voro hedarna omkring Svanamyr 

 mindre lämpliga. Dikningen hade nyligen utförts, och först sedan härige- 

 nom myrvattnet fullständigt blivit avlett och förhållandena stabiliserat 

 sig, bör det vara möjligt att jämföra bestånd å ortstensmark och å ort- 

 stensfri mark. Det konstaterades, att tallar ovan ortstenen hade utbildat 

 rotsystem i två våningar. Emellertid anträffades också såsom vanligt i 

 Norrbotten tallar med flackrotsystem å alldeles ortstensfri mark. 



» 



3. Området invid en myr, närmast öster om Fagerhedens by, 



Norrbotten. 



Öster om byn Fagerheden fortsätter den fluvioglaciala sandavlagring, 

 som i det föregående redan flere gånger om.nämnts och som bildar den 

 vidsträckta tallheden invid nämnda by. Sandplanet sluttar emellertid mot 

 öster och är där täckt av en myr, på vilken odlingar, tillhörande byn, äro 



