[179] MARKSTUDIER 227 



ortsten ej ovanlig. Detta kan måhända återföras på klimatets inverkan; 

 en bidragande orsak är nog även den kemiskt fattiga mineraljorden (se 

 kap. 9). I centrala Jämtland är podsoleringen betydligt svagare, men 

 detta står sannolikt i nära samband med den på vittrande beståndsdelar 

 rika moränen och kan ej direkt återföras på klimatets inverkan. 



Ett visst tilltagande i podsoleringsgrad i de torraste tallhedarna i de 

 sydvästra delarna av det nordsvenska barrskogsområdet kan även för- 

 märkas. Härvidlag torde emellertid även tidsfaktorn vara av betydelse, 

 vårföre man ej utan vidare kan skriva fenomenet på klimatets konto. Ju 

 längre tid, som dessa hedar existerat, särskilt om klimatet varit varmare 

 och måhända fuktigare än nu, desto större ha troligen möjligheterna varit 

 för invasion av mera mossrika associationer, som kunnat podsolera mar- 

 ken starkare. 



Podsoleringens tydliga allmänna tilltagande mot täster inom de södra 

 delarna av det nordsvenska barr skogsområdet motsvaras av analoga för- 

 hållanden i södra Sverige. I Kalmartrakten är sålunda podsoleringen 

 mycket svag, i sydvästra Sverige däremot stark. Den mycket starka pod- 

 soleringen i Jylland och Nordtyskland med dess stundom ödesdigra ort- 

 stensbildning är allbekant. Det vill synas som om ett varmare klimat av 

 maritim, anstrykning är gynnsammare för podsoleringsprocesserna än ett 

 kallt klimat av mera kontinental karaktär. Det är också givet, att de 

 kemiska processer, som utspelas vid själva podsoleringen måste gå avse- 

 värt långsammare och trögare i ett kallt klim.at med kort vegetationsperiod 

 än i ett varmare. Detta inflytande motväges dock i t. ex. övre Norrland 

 till väsentlig grad av att under de där rådande klimatiska förhållandena en 

 mäktig och utpräglad råhumus uppkommer, som kan alstra mycket stor 

 mängd urlakande agens. Alängden sådana kompenserar alltså de kemiska 

 reaktionernas kortvarighet och minskade hastighet. 



Slutligen kan förtjäna påpekas, att ehuru podsoleringen som nämnts 

 är i hög grad klim.atiskt påverkad, så kunna tämligen likartade profiler 

 med 5 — 10 cm:s blekjord och rostjord uppkomma i trakter med så pass 

 olika klimat som Skåne och fjällområdet ovan skogsgränsen i Norrland. 



KAP. MIL 



Om podsolprofilens omvandling vid markens uppodling. 



I övre Norrland finner man ofta tydlig, skarpt utpräglad blekjord och 

 rostjord ligga synliga i dagen efter plöjning av de mångåriga gräsvallarna, 



