[181] MARKSTUDIER 229 



djup, tämligen orörda. Potatisen sättes enligt uppgift på cirka 15 cm:s djup, 

 och till ungefär denna nivå sträcker sig även bearbetningen av marken vid 

 potatisens upptagning. Sedan marken blivit igensådd till vall, har den satt 

 sig ej obetydligt, och den senaste plöjningen har förmått något upparbeta 

 underlaget under det mullrika skiktet, varvid oförändrade rester av blekjord 

 och rostjord komm.it i dagen. 



4. Kornåker, Degerfors, \'ästerbotten, intill vägen till Tvärålund, nära 

 landsvägens korsning med järnvägen. I åkern, som är plöjd, harvad etc. 

 syntes spridda klumpar av blekjord (den 10/8 1917). Omkring en liten lada 

 invid var marken tydligen ej på lång tid plöjd och företedde egenskaper av 

 en mycket gammal lejda, i vilken ljung, lingonris och mossor börjat vandra in. 

 Här fanns en nätt och jämnt skönjbar podsolering med knappt 0,5 cm ytter- 

 ligt svagt utpräglad blek jord under humuslagret. A en upplöjd lejda alldeles 

 intill funnos spridda stänk av gammal blekjord inblandade i matjorden. In- 

 till en annan lada med vegetation av sam.ma karaktär som omkring den 

 förstnämnda kunde ingen antydning till nybildad blekjord upptäckas. Där- 

 emot kunde vid grävning på enstaka ställen partier av gammal, utpräglad 

 blekjord observeras. Stundom kom närmast under humustäcket rostjord, där- 

 under en blekjordsklump, så rostjord igen. 



Av allt att döma visar det undersökta fallet, hurusom de gamla vittrings- 

 skikten vid markens bearbetning blivit delvis men ej fullständigt utplånade 

 och omblandade med varandra. 



5. Kusfors, Västerbotten. I en kornåker nära järnvägsstationen observe- 

 rades stänk och klumpar av blekjord kringspridda utan ordning. I en dikes- 

 skärning utmed en strax intill liggande väg var blekjorden 8 — 15 cm mäktig. 

 I ett potatisland, som omedelbart förut varit en gammal lejda, syntes blek- 

 jordsklumpar. I ett närbeläget potatisland voro de däremot mycket sällsynta; 

 denna yta hade emellertid varit potatisland 4 — 5 år. I en nioårig lejda hade 

 ris och mossor börjat vandra in. Intet spår av nybildad blekjord kunde för- 

 märkas men väl spridda oordnade partier av gammal sådan. 



6. Degerfors, Västerbotten. A talrika åkrar, belägna å de förut omnämnda, 

 starkt podsolerade markerna omkring det flacka skogsberget Brånet kunde 

 man iakttaga flere olika stadier av bearbetningens inverkan på markprofilen. 

 Härvid kan anmärkas, att denna trakt är en tidigt bebyggd och uppodlad del 

 av Västerbotten. Där blekjorden är 30 cm mäktig och därutöver uppnås i 

 regel ej den underliggande ortstenen vid plöjning. Det omplöjda lagret består 

 av mullblandad blekjord. Där blekjorden är något tunnare, komma vid varje 

 markberedning partier av rostjord och ortsten tillika med oförändrad blekjord 

 i dagen. Ofta söker man, naturligt nog, när skenhälla finnes under en åker, 

 plöja så djupt, att man något luckrar dennas övre lager. Till och med potatis- 

 landen i Degerfors kyrkby visa gans^fca allmänt helt små klumpar eller stänk 

 av ljus, oförändrad blekjord, som tydligen under långa tider motstått mark- 

 bearbetningens omblandande inverkan. Troligtvis har man på senare tid sökt 

 plöja djupare och markbereda intensivare, varigenom nya lager av älven 

 kommit i dagen. 



7. Ett nyuppodlat potatisland på älvsand mellan Degerfors kyrkby och 

 Rosinedal. Terrängen omkring är beväxt med torra tallhedar och markprofilen 

 är mycket svagt podsolerad, se kap. 11 :A, yta 7. Potatisjorden är rostgul 

 till färgen och består synbarligen mest av rostjord. Trots att blekjorden 



