302 IVAR TRÄGÄRDH [2] 



fessor Y. SjöSTEDT, docenten S. BENGTSSON, doktor A. ROMAN och 

 folkskollärare O. RINGDAHL, som genom utlåning av material eller be- 

 stämning av parasiterna underlättat mitt arbete, dels slutligen till de 

 elever vid Skogshögskolan, som deltagit i äggrevisionerna och det där- 

 med förbundna arbetet. Särskilt den allt för tidigt bortryckte jägmäs 

 tare O. Vindahl, vilken hade överinseende över den första äggrevisio- 

 nen och utarbetade de kartor och kurvor, som nu publiceras, utförde 

 därvid ett mycket förtjänstfullt arbete. 



Den skog, som utsattes för nunnans härjning, tillhör Trolle-Ljungby 

 fideikommiss och är belägen i Gualövs socken av Kristianstads län; förr 

 benämndes den »Ljungby fur». Nästan runt om utgöras dess gränser 

 av inägor; endast i nordost stöter främmande skogsmark intill. Här lig- 

 ger nämligen ett skogsskifte, tillhörande f. d. korpralsbostället nr 22 

 Gualöv, men till denna kronoskog har härjningen ej spritt sig. Arealen 

 på det sålunda begränsade området är 189,6 har, och skogen står i för- 

 valtningshänseende direkt under godsets överskogvaktare. Under som- 

 maren 19 1 6 var nunnans angrepp i huvudsak koncentrerat till tvenne 

 områden av skogen: ett större omfattande c:a 21,5 har i öster och ett 

 mindre i sydväst om 3.5 har. 



Ljungby fur är numera ett c:a 50-årigt kulturbestånd av risig och ful, 

 mossrik tallskog. Enstaka mindre buskbestånd samt ett timmerbestånd 

 på 85 år mot gränsen till kronoskogen är enda omväxlingen i den jämna 

 och enformiga skogstypen. Terrängen är fullkomligt flack med undan- 

 tag av en lång och brant, numera skogbeväxt vall i sydväst, som en 

 gång i tiden uppkastats till skydd mot flygsanden från havet. Jordmå- 

 nen består överallt av sedan lång tid tillbaka bunden flygsand, som un- 

 dergått en omfattande podsolering och är täckt av ett ansenligt, något 

 råhumusartat skogsförnalager. Underväxt saknas så gott som fullstän- 

 digt, och markbetäckningen utgöres av skogsmossor med glest blåbärs- 

 ris i fältskiktet. Här och var förekomma dock talrika hallonbuskar. 



Det var sålunda i ren tallskog, som härjningen försiggick, och den 

 annorstädes vunna erfarenheten, att nunnan aldrig härjar så våldsamt i 

 tall- som i granskog, bekräftade sig även här, ty det var ej ofta, man 

 upptäckte en alldeles kaläten tall. 



Äggrevisionen 1916. 



Då användbara skogskartor över trakten saknades, måste äggrevisio- 

 nen föregås av en avfattning. Härvid uppdelades bestånden med av- 

 seende på sådana skiljaktigheter, som kunde tänkas inverka på härjnin- 

 gens förlopp och på vidtagandet av åtgärder. De beståndsskiljande fak- 

 torerna blevo således: 



