SKOGSODLINGSMETODERNA OCH UPPFRYSNINGEN 



339 



den rada, att temperaturen 

 upprepade gånger omväx- 

 lande stiger och sjunker un- 

 der O-strecket, under det att 

 ännu en fast kale ligger på 

 visst djup under ett upptinat 

 ytligt jordlager, vilket dess- 

 utom är genomblött av snö- 

 smältningsvatten, som ej kan 

 rinna ned genom kälen. Detta 

 är just vad som varje vår äger 

 rum i Norrland i långt högre 

 grad än vad fallet är söderut. 



Det är klart, att i all 

 synnerhet de ytliga jordlag- 

 ren i fjällskogarna måste vara 

 i extrem grad utsatta för 

 både frostverkningar av nyss 

 skildrat slag och samtidigt 

 för en kraftig genomspolning 

 av framrinnande smältvatten. 

 Verkan av det senare bör 

 här bliva desto kraftigare, 

 som nästan all mark ligger i 

 sluttande lägen och den är- 

 liga nederbörden, som ju till 

 större delen måste avrinna i 

 form av ytvatten, här är be- 

 tydligt större än i de östra 

 delarna av Norrland. I sist- 

 nämnda avseende hänvisas 

 till figur 3, som återgiver 

 årets nederbördsmängd i 

 olika delar av landet. 



Någon grundligare och 

 mera systematisk utredning 

 över våra olika lösa jordar- 

 ters förhållande i uppfrys- 

 ningshänseende föreligger 



mig veterligen icke. Den praktiska erfarenheten vet ju, att den vattenhål- 

 lande torvjorden liksom ock lerjorden har lätt för att frysa upp ; rörande 



Fig. 



Arets medeltemperatur i olika delar av Sverige. 

 (Isotermerna hänföra sig till observationsstatio- 

 nenias höjd över havet.) Efter Hamberg. 

 Jährliche Mitteltemperatur in verschiedenen 

 Teilen Schwedens (die Isothermen beziehen 

 sich auf die Höhe "/M der Beobachtungs- 

 stationen.') Nach Hamberg. 



