344 KD\'ARI) WIKECK 



Då tillika antalet anlagda säddgropar eller utsatta plantor pä varje par- 

 cell är känt samt revisionerna visat, hur stor procent av kulturerna som 

 lyckats, hur mänga plantor som uppkommit etc, är det nu lätt att jäm- 

 föra, hur de olika metoderna ställa sig i rent ekonomiskt avseende. 



Det visar sig då, att om vi beteckna själva anläggningskostnaden för 

 en viss areal rutsådd med markluckring med siffran i, så ställer sig i 

 medeltal motsvarande kostnad för samma areal rutsådd utan djupluckring 

 som 0,63 och för strecksådd som 0,58. Jämföres åter kostnaden för 

 varje såddruta eller streck, som vid revisionen visat sig plantbärande, 

 framstår rutsådden utan markluckring som den absolut billigaste metoden 

 med siffran 0,47 gent emot 0,66 för strecksådden. Den relativa kost- 

 naden för varje uppkommen planta ställer sig för de tre olika metoderna 

 som i: 0,49 : 0,61 . Anmärkas bör, att dessa tal äro medeltal, erhållna 

 ur samtliga de gjorda försöken, och att alltså rutsådden utan markluck- 

 ring samt strecksådden skulle framstått vida gynnsammare, om jämförelse- 

 talen tagits endast från ytorna i de skogstyper, för vilka dessa metoder 

 visat sig speciellt lämpliga, nämligen de lav- och örtrika skogarna. Även 

 om vi blott räkna med förhållandet i : 0,47 : 0,66 , såsom det riktiga, 

 betyder detta, att med rutsådden utan djupluckring nåtts samma effekt 

 för mindre än halva det pris, som rutsådden med markluckring be- 

 tingat. 



Enligt samma beräkningsgrund, som tillämpats vis a vis sådderna, 

 ställa sig de relativa anläggningskostnaderna för respektive gropplante- 

 ring och spettplantering som i : 0,60 eller, om hänsyn tages till de plan- 

 tor, vilka än så länge te sig som utvecklingsdugliga', som i : 0,57. 



Till sist en liten kalkyl över vad dessa jämförelsetal betyda, överförda 

 på de faktiska utgifterna för skogsodlingen i Norrland. Som 19 18 är 

 det sista år, för vilket än så länge statistiska uppgifter föreligga, har jag valt 

 detta, ehuru det otvivelaktigt av kända anledningar måste anses såsom 

 abnormt och knappast annat än rena försvarsarbeten på skogskulturom- 

 rädet då blevo utförda. Det visar sig emellertid, att nämnda är allra- 

 minst 800,000 kr. kunna beräknas ha blivit nedlagda på skogsodlingsar- 

 beten å allmänna såväl som enskilda skogar i Norrland. Av denna summa 

 synas c:a 60 % fallit på nysåddernas konto, vilka alltså krävt närmare y^ 

 million kronor. Även om den Vidénska kulturplogen med fullt fog för 

 varje år, som går, synes vinna en allt större användning på den för hand 

 utförda rutsåddens bekostnad, torde denna alltjämt och även för fram- 

 tiden vara att räkna med som Norrlands vanligaste skogsodlingssätt. Det 



* Från frågan om spettplanteringens vådor med hänsyn till plantornas rotutveckling bort- 

 ses i detta fall. Vid skogsägareförbundets kurser, där såsom förut blivit nämnt denna upp- 

 sats framlades i form av föredrag, hölls också ett, som behandlade nyssnämnda ämne. 



