2 IVAR TRÄGÅRDH 



äro högst betydande, och att praktiska medel häremot ännu saknas, men 

 att frågan om utfinnande av sådana är av allmän och stor betydelse för 

 de svenska skogarnas framtid. 



En hel del gjorda iakttagelser visa, att märgborrens härjningar stå i 

 direkt samband med vissa avverkningar. I all synnerhet synes denna 

 skadeinsekts uppträdande följt gallringarna. Då dessa de senare åren 

 bedrivits i allt större omfattning, har också raärgborrens förekomst till- 

 tagit. Därför föreslås, att skogsavdelningen och laboratorn tillsammans 

 verkställa en undersökning av märgborrens uppträdande med hänsyn till 

 själva gallringstekniken. Härvid bör beaktas, under vilka förhållanden 

 gallringsvirket särskilt tjänstgör som yngelplatser, vilka dimensioner in- 

 sekten helst använder, betydelsen av virkets uppläggning och barkning 

 m. m. Av intresse vore också en utredning av den tillväxtminskning, 

 som märgborrens härjningar åstadkommer, då man härigenom erhölle 

 anvisningar på huru stora kostnader, som böra kunna nedläggas på dessa 

 härjningars förebyggande. I samband härmed bör givetvis också studeras 

 insektens utveckling och biologi, särskilt tidpunkten för svärmningstidens 

 inträffande, dess längd samt larvstadiets längd m. m. Dessa undersökningar 

 äro av så mycket större vikt, som insektens massuppträdande understun- 

 dom ej synes kunna ställas i direkt samband med vissa avverkningar. 



Vidare bör undersökas, vilka faror, som brandplatserna efter skogseldarna 

 erbjuda för spridning av märgborren. Den gångna sommarens brandfält er- 

 bjuda säkerligen ypperliga tillfällen härför, såsom exempelvis Spannar- 

 boda-området. 



Undersökningarna rörande märgborren böra sålunda inriktas på att 

 finna praktiska och billiga barkningsmetoder eller att utreda lämpligaste 

 avverkningstider för att minska märgborrens yngelmöjligheter i syfte att 

 förebygga härjningarna.» 



Vid nästa treårsmöte våren 19 18 hade undersökningarna över vissa 

 frågor, som stodo i samband med märgborrarnas uppträdande efter gall- 

 ringar, nått så långt, att ett förelöpande meddelande därom kunde läm- 

 nas (V, sid. 154 — 164). När härmed resultaten av de hittills slutförda 

 undersökningarna framläggas, är det mig en kär plikt att till de skogs- 

 män, som varit mig behjälpliga med de praktiska försöken, samt till 

 mina kolleger vid Skogsförsöksanstalten uttala min stora tacksamhet. 



I. MÄRGBORRARNAS UTVECKLING OCH GENERATIONSFÖR= 



HÅLLANDEN. 



a. Historik. 



Redan tidigt finner man i litteraturen uppgifter såväl om märgborrarnas 

 svärmningstid som om temperaturens inverkan på utveckHngstidens längd. 



