UNDERSÖKNINGAR ÖVER DEN STÖRRE MÄRGBORREN 37 



så utvecklas en av kransgrenarna kraftigare (fig. 1 3) och ersätter inom 

 kort toppen. 



Dödas ej toppen och upprepas angreppet år efter år, så bibehåller 

 den nedanför de döda kransgrenarna varande kronan sin mer eller 

 mindre koniska form; kronans periferiska delar bli genom den av märg- 

 borrarna företagna klippningen av skotten endast tätare och tätare, lik- 

 som en häck, som tuktas av trädgårdsmästarens sax. Toppen fortsätter 

 under tiden jämförelsevis ostört sin växt i höjden, men kransgrenarna stympas 

 år efter år, så att denna del av kronan ej kan växa ut på bredden utan likt en 

 kvast höjer sig över den övriga kronan (fig. 14). På detta sätt uppstå 

 de kronor, som till sin form blivit jämförda med cypresser. Ej sällan 

 höja sig flera mer eller mindre nakna grenar upp ur kronans övre del; 

 detta är t. ex. fallet vid flygsandsplanteringen vid Halmstad, där märgbor- 

 rarna årligen härja, kommande från vedupplag i staden. 



Därigenom att de kraftigare toppskotten undgå stympning eller ej 

 stympas värre än att talrika ersättningsskott uppstå, medan de svagare 

 skotten längre ned ej kunna reagera på samma sätt, så uppstå, som BOAS 

 och Lagerberg påpekat, häxkvastlika skottsamlingar, som sitta i 

 spetsen på nakna skaft. Då dessa äro resultatet av en ivrig ehuru starkt 

 lokaliserad regenerationsprocess, torde deras förekomst kunna betraktas 

 som ett indicium på att träden, om de få vara i fred för vidare angrepp, 

 skola kunna läka såren i kronan. 



d. Näri7igsgnagets inverkan på trädens hälsotillstånd. 



Om vi till slut taga i betraktande följderna för trädens hälsotillstånd 

 av kronangreppet, så föreligger den möjligheten, att träden genom detta 

 så försvagas, att de följande år bliva lämpliga yngelträd för märg- 

 borrarna. Lagerberg (s. 167) uttrycker den förmodan, att för en dylik 

 utgång ej ett enda angrepp är tillfyllest, utan att upprepade sådana er- 

 fordras under en följd av år. 



Detta äger nog i allmänhet sin giltighet, men det avgörande momen- 

 tet härvidlag är säkerligen ej, om det är ett engångsangrepp eller ej, 

 utan angreppets styrka, m. a. o. förhållandet mellan märgborrarnas nu- 

 merär och kronornas skottmängd, vilket i sin tur beror på yngelträdens 

 talrikhet i jämförelse med de kvarvarande. Vid gallringar i form av en- 

 kelställning i ungskogar kan det inträffa, att denna proportion blir så 

 ogynnsam, att även unga tallar i sin bästa växtkraft stryka med. Ett 

 dylikt tillfälle iakttogs sommaren 1920 vid Torreby i Bohuslän, varvid 

 det emellertid är att märka, att även ett par andra insekter varit be- 

 hjälpliga. För ett par år sedan hade de unga tallbestånden gallrats, var- 

 vid det utgallrade virket fått ligga kvar i skogen, med vanlig på- 



