82 L. MATTSSON MÅRN [2] 



För undersökning mest lämpade äro alltså sådana bestånd, vilka in- 

 till viss tidpunkt varit helt eller åtminstone i det närmaste förskonade 

 från angrepp av insekterna men vid denna tidpunkt plötsligt utsatts för 

 starka angrepp. Sådana bestånd påträffas utan svårighet på platser, 

 där gallringar inlagts i bestånden, och gallringsvirket ej avlägsnats. Att 

 erhålla undersökningsbestånd erbjuder således ej svårigheter. Sådana 

 yppa sig först vid bearbetningen av de verkställda mätningarna. Till- 

 växtens normala gång blir nämligen betänkligt rubbad på grund av den 

 efter gallringen erhållna tillväxtökningen. Det uppmätta tillväxtbelop- 

 pets storlek blir med andra ord beroende dels av de klimatiska förhål- 

 landena under tillväxtåret, eventuellt de närmast föregående åren, dels 

 av tillväxtökningen på grund av gallringen och dels slutligen av märg- 

 borrarnas eventuella inflytande. Det förefaller ju, som om undersök- 

 ningen skulle kunna förläggas till sådana i det gallrade områdets när- 

 maste omgivningar belägna bestånd, till vilka insekterna men däremot 

 ej inflytandet av gallringen spritt sig. Detta strandar emellertid på det 

 förhållandet, att insekterna visa sig synnerligen stationära vid sitt närings- 

 gnag. Kronangreppen lokaliseras därför skarpt till just de av gallringen 

 berörda områdena. 



Vi måste följaktligen i vår undersökning medföra ytterligare faktorn 

 gallringsgrad, d. v. s. verkställa mätningarna så, att även dennas infly- 

 tande kan studeras. Men hur kombineras då gallringens och insekts- 

 skadegörelsens inflytande på tillväxtbeloppet? För att kunna bedöma 

 detta måste vi undersöka, hur märgborrarnas utveckling försiggår och 

 när kronangreppet sker. 



Insekternas utveckling och angrepp å bestånden. 



Redan tidigt på våren börja de fortplantningsmogna djuren flyga i 

 och för uppsökande av för äggläggningen lämpliga stammar. Sedan 

 sådana påträffats, uräta märgborrhonorna med tillhjälp av hannarna un- 

 der barken på dessa stammar modergångar, längs vilka äggläggningen 

 sker i särskilda s. k. äggfickor. Äggen utbildas till lar^^er, som verk- 

 ställa näringsgnag mellan barken och veden samt därefter förpuppa sig 

 och utvecklas vidare till fuUbildade insekter. De av märgborrarna ut- 

 valda yngelträden måste emellertid ha uppnått en viss, tydligen rätt 

 skarpt fixerad torrhetsgrad. Denna torrhetsgrad åter uppnås efter allt 

 att döma just av sådana stammar, som avverkats under vintern och vå- 

 ren. Sedan de fuUbildade insekterna ätit sig ut ur yngelstammen, vid- 

 tager flygiiden i mitten av juli eller början av augusti, naturligtvis med 

 någon \ariation för olika klimatzoner. Därefter börjar det näringsgnag 



