[3] MAR(;B()RRKNS KRONSKADEGÖRELSE 83 



i kronorna, vars inverkan det här fäller att söka fastställa. Näringsgnaget 

 igångsattes således vid en tidpunkt, då efter allt att döma åtminstone 

 den huvudsakliga delen av årets tillväxt redan avsatts. Först följande 

 år komma därför de av näringsgnaget förosakade skadorna i kronorna 

 att göra sig gällande och yttra sig som minskad tillväxt. 



Detta förhållande medför den lättnaden för vår undersökning, att, 

 åtminstone i sådana bestånd, vilka äga förmåga att omedelbart reagera 

 för en verkställd gallring, dennas och märgborrarnas inflytande på till- 

 växten först kommer till synes med ett års mellanrum. Därav följer 

 även att ju lättare och hastigare beståndet reagerar för gallringen, dess 

 lämpligare bör det vara för vår undersökning. Detta är framför allt 

 fallet med de yngre be.stånden, vilka dessutom äga den fördelen, att ut- 

 slagen för de olika påverkande faktorerna bli i absolut tal störst och 

 alltså lättast mätbara. 



Angreppsgrad. 



För att fullgott resultat av undersökningen skall kunna erhållas, krä- 

 ves emellertid även. att den grad, i vilken beståndet har skadats, skall 

 kunna i siffermässig form angivas. Den enda utgångspunkt, som där- 

 vid kan väljas, är assimilationsmassans minskning. Angreppsgraden bör 

 alltså betecknas genom en siffra, angivande till huru stor del assimila- 

 tionsmassan genom näringsgnaget minskats. En sådan siffra kan endast 

 erhållas genom räkning av antalet skadade och oskadade skott. Som 

 emellertid såväl barrantalet som barrstorleken ä de olika skotten i hög 

 grad förändras frän toppen och nedåt, måste denna undersökning kom- 

 pletteras med räkning av barrantalet pr skott och uppmätning av barr- 

 storleken inom kronans olika delar. 



Detta är så mycket mera nödvändigt, som märgborrangreppen, åt- 

 minstone för i bestånd växande träd, ej fördela sig lika genom hela 

 kronan utan i huvudsak samla sig i de övre, mera fritt stående men 

 samtidigt med den relativt kraftigare assimilationsmassan utrustade de- 

 larna av kronorna. Möjligen står detta i samband därmed, att insek- 

 terna i de luftskikt, som intagas av de.ssa, de övre krondelarna, ha be- 

 tydligt friare flygvägar än i de lägre skikten. 



Som av detta resonnemang framgår, medför en exakt bestämning av 

 angreppsgraden ett så betydande arbete, att metodens användning i 

 större utsträckning blir omöjlig. Vid här behandlade undersökningar 

 har därför en okulär bedömning av angreppsgraden utförts. Denna 

 okulärbedömning har därefter kompletterats med ett fåtal analyser av 

 stammar, för att därigenom någon möjlighet skulle erhållas för överfö- 

 randet av bedömningens resultat i sifferform. 



