86 \.. MATTSSON MÄRK [6] 



X:r 6. Samma bestånd, ij;enomhugj>et till c:a 25 % av f;rundytan, 

 allvarligt skadat a\' insekterna. 



I de olika tillväxtserierna inga följande antal prov: 



Serie i 16 borrningar 



2 18 » 



» 3a II 



» 3b 1 7 » 



» 3c 20 » 



* 4 15 



'> 5 19 » 



» 6 ig >•> 



Summa 135 borrningar 



Angreppsgradens fastställande. 



Innan vi gå vidare, torde en redogörelse för de verkställda bestäm- 

 ningarna å angreppsgraden vara pä sin plats. Som redan förut fram- 

 hållits, verkställdes denna genom okulär bedömning, och användes 

 därvid en tregradig skala, uppställd i överensstämmelse med de tre a 

 ytan 273 urskilda angreppsgraderna. För de två serierna 5 och 6 å 

 Tölö kronopark gäller för den förra angreppsgraden i, medan för den 

 senare angreppsgraden kan sättas till 3. 



För närmare fixerande av dessa angreppsgrader utfördes 3 stycken 

 analyser å Tönnersjöhedens och 3 stycken å Tölö kronopark. Närmare 

 detaljer angående dessa analyser åskådliggöras i tabell i. Som av tabellen 

 framgår ligger den ojämförligt största delen av angreppet i de fyra övre 

 grenvarven, vilka mer eller mindre fullständigt förstörts. 



För bestämmandet av relativa assimilationsmassan pr skott inom olika 

 delar av kronan verkställdes en del mätningar och beskrivningar av 

 stammar å Tölö kronopark. De gjorda observationerna synas tyda på 

 att barrantalet och barrlängden inom de olika kvistkransarna förändras 

 i följande proportion: 



Arskrans 1914 IQ13 1912 1911 igio 190g 1908 1907 1906 



Barrantal 250 180 150 130 115 100 go 80 70 



Barrlängd cm 6,5 6,0 5,5 5,0 4,6 4,6 4,4 4,5 4,2 



För årskransarna igog — igo6, där någon förgrening av skottaxlarna 

 knappast förekomma gälla då barrantalen hela det barrklädda skottet. 



Antaga vi, att assimilationsmassan växlar med kuben pä barrlängden, 

 skulle barrvolymen pr barr uttryckt i ig 13 års barr som enhet för de 

 olika kvistvarven bliva: 



