158 O. TAMM [54) 



ANFÖRD LITTERATUR. 



Andersson, G. o. Hesselman, H. 1908. Vegetation och flora i Hamra kronopark. 



Medd. från Statens skogsförsöksanstalt, 4, sid. 35-102. 

 BoRNEBUSCH, C. H. 1920. Om bedömelse av skovjordens godhet ved hjaelp av bund- 



floraen. Dansk skovforen. tidskr., s. 37 — 50. 

 Halden, b. 1920. Om de norrländska skalbankarnas växtgeografiska betydelse. Sv. Bot. 



tidskr., 14, sid. 194— 211. 

 Hesselman, H. 1909. Vegetationen och skogsväxten på gotländska hällmarker. Medd. 



från Statens skogsförsöksaiistalt, 5, 5. 60 — 167. 



— — 1910. Studier över de norrländska tallhedarnas föryngringsvillkor. 1. Medd. frän Sta- 



tens skogsförsöksanstalt, 7, s. 25 — 68. 



— — 1912. Jordmånen i Sveriges skogar. Stockholm 19 12. 



— — 191 7 a. Studier över salpeterbildningen i naturliga jordmåner och dess betydelse i 



växtekologiskt avseende. IMedd. från Statens skogsförsöksanstalt, 13 — 14, s. 297 — 528. 



— — 1917 b- Orn våra skogsföryngringsätgärders inverkan på salpeterbildningen i mar- 



ken och dess betydelse för barrskogens föryngring. Medd. från Statens skogsförsöks- 

 anstalt, 13 — 14, s. 923—1025. 



— — 1917 c. Studier över de norrländska tallhedarnas föryngringsvillkor. II. Ibid. S. 1221. 

 HÄRD AF Segerstad, F. 1920. Utkast till en flora över Värnamotrakten. Värnamo, 1920. 

 Högbom, A. G. 1899. Om urkalkstenarnas topografi och den glaciala erosionen. Geol. 



Fören. förhandl., 21, s. 189 — 206. 



— — 1920. Geologisk beskrivning över Jämtlands län. Sveriges Geol. Undersökn., Ser. 



C, 140. 



Larsson, L. M. 1868. Flora öfver Värmland och Dal. 2.a uppl. Karlstad 1868. 



LovÉN, F. 1906. Huru stor kan tillväxten per hektar vara i normaiskog ä olika jord- 

 måner och lägen? Värml. bergsmannafören. annaler, s. 74 — 96. 



Muller, P. E. 1887. Studien iiber die natiirlichen Humusformen, Berlin 1S87. 



Myrin, c. g. 1831. Anmärkningar om Värmlands och Dals vegetation. Kongl. Veten- 

 skapsak. Handl., 1831, s. 171 — 269. 



Niklas, H. 1920. Die Bedeutung der Geologie ftir die land- und forstwissenschaftliche 

 Bodenkunde. Naturwissensch. Zeitschr. fiir Först und Landwirtschaft, 18, s. 22 — 35. 



Ramann, E. 19 i S. Bodenbildung und Bodeneinteilung, Berlin 191 8. 



RiNGlUS, G. E. 1888 a. Vegetationen på Värmlands hyperitområden. Overs. av Kongl. 

 Vetenskapsakademiens förhandl., 45, 187 — 207. 



— — 1888 b. Några floristiska antecknin^^ar från Värmland. Bot. notiser, s. 105 — 1 1 3. 

 Samuelsson, G. 191 7. Studien iiber die Vegetation der Hochgebirgsgegenden von Da- 

 larna. Nova acta reg. Soc. upsalienses. Ser. IV : 8. 



Schröder, H. 1919. Bodenriickgang unter Fichte. Zeitschr. fiir Först- und Jagdwesen, 



51, s. 439—444. 

 Skärman, J. A. O. 1912. Anteckningar om kärlväxtfloran i nordligaste Värmland. Sv. 



Bot. Tidskr., 6, s. 64 — 91. 

 Tamm, o. 191 7 a. Om skogsjordsanalyser. Medd. fr. Statens skogsförsöksanstalt 13 — 14, 



s. 235—260. 



— — 1917 b. Bidrag till kännedomen om kalkens urlakning ur den jämtländska skogsmar- 



ken. Skogshögskolans festskrift, Stockholm 191 7. 



— — 1920. Markstudier i det nordsvenska barrskogsområdet. Medd. från Statens skogs- 



försöksanstalt, 17, s. 49 — 300. 

 TiBERG, H. V. 1906. Skogsproduktion på kemisk grundval. Värml. bergsmannafören. 

 annaler, s. 180—214. 



— — 1907. Skogsjordsanalyser och jordens produktionsförmåga. Värml. bergsmannafören. 



annaler, s. 230 — 277. 



— — 1910. Skogsproduktionen, markläget och jordanalysen. Värml. bergsmannafören. 



annaler, s. 189 — 251. 

 TÖRNEBOHM, A. E. 1877. Om Sveriges viktigare diabas- och gabbroarter. K. Sv. Veten- 

 skapsak. handl. Ny följd. XIV : 2. 



— — 1880. Beskrivning till blad I och blad 4 av geologisk översiktskarta över Mellersta 



Sveriges bergslag. 

 WiBECK, E. 1910. Bokskogen inom Östbo och \'ästbo härad av Småland. Medd. från 



Statens skogsförsöksanstalt, 6, s. 125 — 240. 

 WiEGNER, G. 1918. Boden und Bodenbildung in koUoidchemischer Betrachtung. Dresden 



und Leipzig 1918. 



