SVEN PETRINI 





STAMFORMSUNDERSÖKNINGAR. 



en sammanfattande analys av norrländskt tallmate- 



rl'\l med avskende pä de faktorer som bestämma noci- 



c;rannheten vid aptering pä rot. 



Vid köp och försäljning av .skog på rot liksom i allmänhet vid 

 värdering av stående skog är det för prissättningen otillräckhgt 

 att endast känna till skogens kubikmassa. Ett flertal metoder 

 äro därför i bruk, gående ut på att möjliggöra en tillförlitlig taxering 

 av utbytet, fördelat på olika sortiment. 



Dessa metoder kunna indelas i två slag. Det ena slaget lägger mesta 

 vikten vid de individuella trädens avvikelser, under det att det andra 

 slaget tvärtom bygger pä de allmänna lagarna och medeltalen. I det 

 förra fallet gäller det alltså att undersöka utbytet av enskilda träd — • ju 

 fler dess bättre — och att ange detta utbyte med hänsyn tagen till de 

 speciella apteringsförhållandena, avsmalning, krokväxthet, röta etc. hos 

 varje undersökt träd. Det senare fallet däremot ställer sig så, att huvud- 

 vikten ligger uppå att hänföra skogen till en viss typ och sedan med 

 förutsättning av lagbunden variation kring medelvärdena konstruera fram 

 utbytet hemma på rummet. 



Bortser man från den rena okulartaxeringen, som endast med svårig- 

 het kan göras till föremål för objektiv analys, skulle det förstnämnda 

 slaget av metoder för uppskattning på rot av virkesutbytet kunna karaktäri- 

 seras såsom siångklavetaxering och den andra sorten vill jag kalla /ö;7«- 

 klassDietoden, eftersom det i detta fall är nödvändigt att skaffa sig kännedom 

 om medelavsmalningen, som lämpligen uttryckes genom formklassen. 



A priori kan det sägas, att formklassmetoden mindre lämpar sig för 

 taxeringar i mycket liten skala. Det ligger i alla metoder som bygga på 

 medeltal och fördelning enligt sannolikhet, att ju större materialet är, desto 

 bättre bli resultaten av dylika metoder. Omvänt kan man alltså säga, 

 att ju mindre materialet är, d. v. s. ju mindre stämplingspost det gäller, 

 desto mindre pretentioner får man ställa på att formklassmetoden skall 

 vara noggrann, och desto större relativt provstamsantal behöver man 

 undersöka. 



13 Meddel. fnni Statens Si^^s/orsHJksii/is/atf. Haft. 18. 



