202 SVEN PETRINI [38] 



stämplingen gjordes sålunda först vanlig stängklavetaxering med använ- 

 dande av Arvidsjaurklave på en 17' stång av en person som vi här 

 kalla A. Samtidigt fick en annan person B utföra en utbytestaxering å 

 samma 100 rotstående träd med hjälp av samma måttuppgifter som A, 

 och sedan fick B börja om från början igen och göra en ny taxering, 

 denna gång med Karsbergs klave. Avsikten härmed var dels att söka 

 utröna något om huru Karsbergs instrument och Arvidsjaurklaven fun- 

 gerade i en och samma hand och dels att se huru stor skillnad som 

 skulle komma att uppstå mellan tvenne olika personers taxeringsresultat. 



Samtidigt som stångklavetaxeringarna pågingo bedömde jag själv 

 formpunkten på varje träd, uppskattade höjden med Christens höjdmä- 

 tare och utrönte genom klavning och barkmätning vid brösthöjd diaipe- 

 tern inom bark. Dessa uppgifter använde jag för en utbytestaxering 

 efter formklassmetod med hjälp av Arne Rydbecks tabell, vilken tax- 

 ering skedde träd för träd med användande av resp. formpunkt, höjd 

 och diameter. 



Slutligen fälldes träden och apterades liggande på marken, varigenom 

 det verkliga utbytet fastställdes. A de liggande stammarna utfördes 

 sektionsmätning i i ms sektioner, och stamkurvorna ha upplagts grafiskt, 

 rotansvällningen eliminerats och formklassen bestämts. För jämförelse 

 har utbytet sedan taxerats med användning av medelformklassvärdet för 

 samtliga stammar. ^ Resultaten av försöken resumeras nedan (se tab. IX). 



För prissättningen har använts Ängermanälvens grundprisnota av år 

 1 9 19, där alla värden för timmer multiplicerats med 3. Minimidimen- 

 sion som upptagits till timmer har satts till i5'X6". Resten har vär- 

 derats såsom props efter 20 öre per kubikfot, då Ängermanälvens ku- 

 beringstabell tillämpats. För jämförelsen är det av ringa intresse att 

 draga ifrån drivnings- och flottningskostnader, varför denna komplikation 

 undvikits. För att röra sig om avverkningskvantiteter är ju materialet 

 — 100 träd — ganska litet och kan blott påräknas ge en relativ ori- 

 entering i de frågor det rör sig om. Större material blir emellertid till- 

 gängligt i sinom tid från försöksparkerna, varest säkrare resultat böra 

 kunna ernås. 



Vid aptering med medelformklass har grafiskt uttagits efter JOXSONS 

 tabeller över avsmalningen inom bark läget av olika tumtal hos träd med 

 olika brösthöjdsdiameter. Härvid har jag gått efter den utjämnade höjd- 

 kurvan och använt formklassen 0,70. I verkligheten är medelformklassen 

 något litet högre, men JONSONS tabell upptager ingenting mellan formklass 

 0,70 och 0,75, varför den lägre av dessa klasser valdes. Det visar sig att 



* Någon reduktion för formklassens fallande hos de grövre dimensionerna ansågs ej be- 

 hövlig, då skillnaden här var obetydlig (se fig. li). 



