M. G. S T Å L F E L T 



UaKDöN 



TILL KÄNNEDOMEN OM FÖRHÅL- 

 LANDET MELLAN SOLBLADENS 

 OCH SKUGGBLADENS KOL- 

 HYDRATSPRODUKTION. 



De inre och yttre bladen i en trädkrona visa ofta betydande olik- 

 iieter i sin anatomiska byggnad, ytstorlek, pigmenthalt o. s. v., 

 avvikelser som sammanhänga med de olika ljusmängder och ljus- 

 kvaliteter, som träffa bladen i kronans periferi och centrala delar. Med 

 kännedom om sambandet mellan assimilationen och ljusets styrka och 

 sammansättning, kan man fråga sig om skuggställda blad äga samma 

 assimilationsintensitet som solställda, eller om eventuellt en nedsättning 

 blir följden av den minskade ljustillgång och den ändring i ljus- 

 kvalitet, temperatur och övriga förhållanden, som betingas av bladens 

 läge i kronan. 



Varje blad bildar under sitt liv vissa mängder näringsämnen och fyl- 

 ler härvid i första rummet sitt eget behov. Det överskott, som uppstår 

 och som kommer trädet i dess helhet till godo, bestämmes av den inten- 

 sitet med vilken andnings- och assimilationsreaktionerna fortgå under 

 vegetationsperioden, och det är ej otänkbart, att förhållandet mellan pro- 

 duktion och förbrukning i månget fall är sådant att assimilationsöver- 

 skottet blir lika med o, och att bladet eller bladen ifråga äro utan gagn 

 för tillväxten. Detta måste t. ex. inträffa, om ljuset inne i en träd- 

 krona redan från början är så svagt eller av yttre omständigheter sänkes 

 till en så ringa styrka att minimifordringarna för ett överskott under- 

 skridas. Det ligger nära till hands att söka en förklaring i dylika 

 förhållanden, då det gäller att komma underfund med orsakerna till träd- 

 kronornas och beståndens naturliga rensning, varvid beskuggade gre- 

 nar och individ dö efter att ha fört ett liv i tynande tillvaro. 



Andamålet med denna avhandling är att närmare skärskåda dessa 

 frågor på grundval av de undersökningar, som jag utfört somrarna 19 19, 



17. Meddel. från Statens SkossfUrsoksatistalt. Haft. 18. 



