[7] 



SOL- O. SKUGGBLADENS KOLHYDRATSPRODUKTION 227 



Blandningen upphettades på vattenbad Va timme för stärkelsekornens 

 förklistring, avkyldes till 40° och försattes med 5 kbcm saliv och 5 kbcm 

 2-procentig alkoholisk thymollösning som antiseptikum. 



Kolven hölls i termostat vid 37 — 40 graders temperatur under cirka 

 2 dygn. Ehuru bladens stärkelsekorn redan efter några timmars påver- 

 kan av saliv omvandlades så långt att blåfärgning med jod ej längre 

 kunde påvisas, höUos proven under salivens inverkan den ovannämnda 

 tiden för att nedbrytningen till maltos skulle bli så fullständig som möj- 

 ligt. (Gast valde vid sina försök i — 2 dygn). 



Fig. I. 



Fij 



Fig. I, 

 Fig. 2. 



Acer platanoides. 



Tvärsnitt av solbad. — Querschnitt eines Sonnenblattes. 

 Tviirsnitt av skuggblad. — Querschnitt eines Schattenblattes. 



Efter inversionen tillsattes blyättika för hartsers, äggviteämnens och 

 andra koUoiders utfällande, blandningen upphettades, filtrerades och tvät- 

 tades med varmt vatten. Lösningen fälldes med svavelsyra och filtre- 

 rades på nytt, neutraliserades med fast soda samt indunstades på vatten- 

 bad, utspäddes till en viss volym, vanligen 50 kbcm, och upphettades un- 

 der kylrör på vattenbad 31/2 timmar med 7 volymsprocent svavelsyra. 

 Att för stärkelseanalyser av hithörande slag begagna sig av svavelsyra 

 för blyets fällning och disaccaridernas hydrolys är förut tillämpat av 

 Kylin (i 9 i 8). 



Efter hydrolysen utspäddes lösningen till 50 kbcm, av vilka 25 använ- 

 des för vidare analys och återstoden hölls som reserv. 



Övriga praktiska förfaringssätt stå anförda i Abderhaldens »Hand- 

 buch der biochemischen Arbeitsmethoden » , CzAPEKS »Biochemie» och 

 andra handböcker. 



Vid mitt arbete användes huvudsakligen Acer platanoides som försöks- 



