[17] SOI.- O. SKUGGHLADENS- KOLHYDRATSFRODUKTION 237 



yta och torrvikt. Beräknat pä ytenhet när den ej upp till 

 hälften av solbladens (de undersökta fallen gåvo 30 — 40%) 

 medan- den något överstiger hälften om den beräknas pä torr- 

 vikt (de undersökta fallen gävo ungefär 60 %). 



Om förhållandet mellan bladens tjocklek och kolhydratshalten. 



Det har i det föregående framhållits, att bladen hos Acer platanoides 

 erbjuda påfallande olikheter i avseende pä tjocklek och ytvidd, och att 

 det som bekant är ljusförhållandena som i första hand äro orsaken till 

 dessa växlingar. (LamarliéRE 1892, COMBES 19 10, RosÉ 19 13.) Men 

 vi finna dessutom variationer t. ex. i pigmentens mängd och propor- 

 tioner, i cellväggarnas och kutikulans tjocklek och möjligen även i andra 

 förhållanden. Att ljuset spelar huvudrollen vid sådana olikheters upp- 

 komst är sannolikt. Växlingarna i bladens tjocklek kurma angivas med 

 tal som uttrycka t. ex. torrvikten i mg hos en kvdm bladmassa och 

 som således ange ett slags relativ vikt. Relativa vikten växlar hos bla- 

 den inom en och samma trädkrona och bildar en jämn serie, vilket 

 framgår vid undersökning av olika delar av kronan. Gränserna för 

 dessa variationer äro att vänta hos de mest och minst Ijusexponerade, 

 d. v. s. de former, som utgöra de egentliga sol- och skuggbladen och 

 som bildat materialet för denna undersökning. För att lämna ett exem- 

 pel på variationernas bredd kan jag anföra följande värden på torrvikten 

 av lika stora bladstycken, tagna ur blad på ungefär samma höjd och av 

 samma utvecklingsstadium men frän olika ljuslägen. Proven äro ut- 

 stämplade och utklippta och hade vart och ett en yta av 6,95 kvcm. 

 Torrvikterna voro i mg: 24 26 30 31 32 33 34 35 36 43 46 54. 



Sålunda har å ena sidan en ringa ljustillgång, å andra ett överskott 

 på ljus varit huvudanledningen till bladens variationer mellan låga och 

 höga relativa vikter, d. v. s. till deras uppbyggande i ena fallet med den 

 minsta i andra med den största materialförbrukningen (RosÉ 191 3 p. 16). 

 Hur assimilationsförmågan, pr torrvikt beräknad, förhåller sig vid upp- 

 komsten av dessa växlingar i relativa vikten kan ej avgöras genom 

 undersökningar av det slag, det här varit fråga om. Men då vissa av 

 bladens karaktärsförändringar t. ex. i cellväggarnas och kutikulans tjock- 

 lek och även palisadernas höjd kunna tänkas inverka på den relativa 

 vikten utan att förändra assimilationskapaciteten eller i varje fall utan 

 att ändra denna i samma riktning och i samma grad, så måste man vid 

 en jämförelse av de olika bladens kolhydratsproduktion ej blott räkna 

 med de yttre betingelserna utan även behålla de av dessa framkallade 



iS. Mccidel. från Statens Skogsforsoksanstalt. Haft. ig. 



