246 M. c;. STÄLFELT [26] 



fullt berättigat, då assimilationen \'id lägre CO., -koncentration i det 

 närmaste är direkt proportionell mot denna (jfr sid. 25g). Först vid högre 

 kolsyretillgäng (ungefär 4 ggr luftens normala) motsvarar en ökning av 

 kolsyrehalten en ständigt förminskad stegring av assimilationsintensiteten. 



Vid varje försök utfördes en bestämning av luftens kolsyrehalt. De 

 erhållna värdena fördela sig omkring 0,57 mg CO., pr 1. Högsta och 

 lägsta talen voro 0,49 och 0,64. 



Av de värden, som erhållits på kammarluftens CO., -halt före och efter 

 assimilationen, togs medeltalet och den ifrågavarande assimilations- 

 intensiteten omräknades för värdet 0,57. 



Ifråga om klorofyllhalten torde man knappast ha anledning vänta några 

 störande växlingar. För samtliga assimilationsförsök med såväl tall som 

 gran användes i vartdera fallet samma träd under hela tiden. Under lop- 

 pet av en dag ändras ej klorofyllhalten (WiLLSTÄTTER och StOLL i 918, 

 p. 8, Henrici i g ig, p. 53 och 54), däremot kan under en tid av några 

 veckor en mindre förskjutning inträda. (WiLLSTÄTTER och Stoll 1918, 

 p. g6), som dock i många fall är rätt obetydlig (Henrici 191g, p. 57). 

 Mellan solblad och skuggblad finnes å andra sidan avsevärda skillnader 

 (LUBIMENKO ig05, p. 412, StÄlfelt 1920, p. 12g) och jag har därför 

 bemödat mig om att välja såväl solbarrs- som skuggbarrsmaterialet från 

 så begränsade delar av trädkronan, att några större variationer i ljustill- 

 gängen och därmed klorofyllhalten i vartdera fallet ej behövde befaras. 

 Härigenom kunde även sådana olikheter i bladens anatomi undvikas, som 

 stå i samband med ljustillgången (HesSELMAN 1904a, p. 402; Mc Le AN 



1919. P- 37)- 



Då den utandade kolsyran äter assimileras under försökets gång och 



det erhållna assimilationsvärdet kommer att utgöra skillnaden mellan den 

 totala assimilationen och respirationen, så måste ojämnheter och rubb- 

 ningar i respirationen förorsaka fel vid jämförelsen. Ett sådant fel upp- 

 står t. ex. på grund av förhållandet att solbladen andas mera intensivt 

 än skuggbladen (Hesselman igo4a, p. 400 och 401). Emellertid torde 

 dessa svängningar komma att ligga inom försöksfelens gränser särskilt om 

 man tar i betraktande de avsevärda fel, som äro föranledda av förskjutnin- 

 gar i klyvöppningsarean (jfr sid. 248). Enligt Gabrielle Matth.EI (1905, 

 p. 61) uppstå rubbningar i andningsförloppet hos skott och blad som 

 avskurits från växten. Hon sökte förhindra detta fel genom att låta 

 objekten stå i vatten 24 timmar och sålunda använda dem först sedan 

 reaktionerna hunnit stabiliseras. Gentemot detta förfaringssätt hyser emel- 

 lertid WiLLSTÄTTER (1918, p. 73) betänkligheter, då avsikten bör vara att 

 bestämma de egendomligheter, som bladet äger, just då det skiljes från 

 plantan. »Eine ausgleichende Vorbehandlung wiärde die Besonderheiten 



