262 



M. G. STALFELT 



[42] 



Tabellens värden åskådliggöras av fig. 14 och 15. Som synes är det 

 fråga om högst avsevärda skillnader i ljustillgången. Effekten härav bör 

 bli särdeles betydande, då assimilationen hos tall och gran begränsas av 

 ljuset även vid dess högre värden. I övriga kända fall begränsas assi- 

 milationen av någon annan faktor vid Ijusintensiteter av halv solstyrka 

 eller därunder. 



I nedanstående tabell sammanläggas de pr gr friskvikt vid temp. 20^ 

 assimilerade CO^-mängder som motsvaras av ovannämnda ljusstyrkor och 



Liusin^e^si^et i % [Lichttn^ensi^e^ in%] 



KlUhr 



Fig. 1 4. Pimis silvesfris. 



Ljusin^en sifef i^ (LichUnrensitel^ in ^) 



Fi£ 



"Kl.Uhr 

 Picea excelsa. 



Ljustillgången hos försöksträdens sol- och skuggbarr. — Lichtgenuss der Sonnen- und 

 Schattennadcln der Versuchsbäume. 



som finnas angivna i kurvorna, fig. 13. Talen betyda i själva verket 

 den totala assimilationen, minskad med den andning, som samtidigt ägt 

 rum. För dygnets övriga timmar har respirationen beräknats vid temp. 

 20° och tillfogats för jämförelses skull. 



Då jag saknar nödiga ljusmätningar för solbarren, är det ej möjligt att 

 bestämma assimilationsvärdena under dagens samtliga timmar. Detta 

 hade f. ö. ej kunnat utföras ifråga om tallens solbarr redan av det skälet, 

 att deras assimilationskurva är ofullständigt utexperimenterad. Till de 

 anförda värdena på assimilationsöverskottet måste sålunda fogas de mäng- 

 der av assimilat, som kunna tänkas bildade under loppet av förmiddag 

 och middag. Resultatet kan endast bliva en grov uppskattning. 



