[43] 



SOL- O. SKUCiGBLADENS K( )LHYDRATSPR0T)UK'J10N 263 



Tab. ;j. Assimilations^ och respirationsvärden, motsvarande den naturliga ljustillgången- 

 Werle von Assimilation und Kespiration, dein natiirlichen Lichtgenuss entsprechend. 



Kl. 9 



» lo 



>' II 



» 12 



» I 



» 2 



» 3 



■■> 4 



» 5 



» 6 



Summa ass. CO., i mg 



Summe 



Resp. vid 20° under dygnets övriga del i mg 

 Resp. in ir.g währeod der iibrigen Stunden des Tages 

 Assimilationsöverskott pr dygn 



Uberscliuss an Assimilaten pro 24 Stunden 



Däremot är skuggbarrens totala assimilation per dygn i det när- 

 maste fullständigt återgiven i tabellen, då dess värden representera hela 

 den del av ljuskurvan, vid vilken ett assimilationsöverskott uppstår. 



Att exakt jämföra solbarrens ekonomiska betydelse pr viktsenhet barr- 

 substans hos tall och gran är naturligtvis omöjligt, av skäl som anförts. 

 Tar man emellertid i betraktande, att tallens solbarr assimilerat 7,30 mg 

 CO., under 5 relativt ljussvaga timmar, medan granens solbarr uppnått 

 föga mera vid de högsta till buds stående ljusstyrkorna (se kurvorna, 

 fig. 14 & 15) så kan man med säkerhet draga slutsatsen att tallens 

 solbarr leverera betydligt mera assimilat pr vikts- och tids- 

 enhet än granens vid samma ljusstyrkor. Till liknande resultat 

 kommer man vid jämförelse av skuggbarren. Assimilatöverskottet 

 hos tallens skuggbarr är mångdubbelt större än hos granens 

 vid ungefär samma ljustillgäng. 



Tallens barr äro sålunda i allmänhet mera effektiva assimila- 

 tionsorgan än granens. 



Jämför man barrens sammanlagda yta och vikt hos tallar och granar, 

 så visa sig de senare utan tvivel överlägsna. I sin stora barrmassa har 

 alltså granen en kompensation för sin svaga asssimilations- 

 apparat. Granen utbildar grenar och barr så tätt, att allt direkt ljus 

 och starkare skuggljus tillvaratages. Tallen däremot inskränker sin barr- 



