[45] SOL- O. SKUGGBLADENS KOLHYDRATSPRODUKTION 265 



avsevärda. Hos mina objekt är granens klorofyllkoncentration under- 

 lägsen tallens, i LUBIMENKOS undersökningar' är förhållandet tvärtom. I 

 bådadera fallen framgår det emellertid att assimilationskapaciteten ändras 

 hand i hand med klorofylltillgången. Denna samstämmighet i korrela- 

 tionen mellan klorofyllmängd och assimilationskapacitet utgör ett sanno- 

 likhetsskäl för antagandet, att våra klorofyllanalyser äro jämförbara och 

 att sålunda också de nämnda klorofyllvariationerna äro särdeles bety- 

 dande. 



Det kunde vara av ett visst intresse att granska barrträdens kolhyd- 

 ratsproduktion i förhållande till andra växters under naturliga förhållanden, 

 men en dylik jämförelse är f. n. outförbar, då de litteraturuppgifter 

 som finnas antingen angiva resultaten beräknade pr yta utan uppgift om 

 friskvikt eller också gälla assimilationsförsök vid överskott på CO^. 



5, Granens ljusbehov. 



I fråga om granens assimilationskapacitet och ljusekonomi har under- 

 sökningen visat: 



i) Att assimilationsintensiteten stiger med stigande ljus ända till direkt 

 solljus. 



2) Att den ljusstyrka vid vilken assimilation och andning hålla var- 

 andra i jämvikt Hgger högre upp på ljusskalan än i något förut känt 

 fall. 



3) Att skuggbarrens förmåga att leverera assimilat är rätt obetydlig. 



4) Att klorofyllhalten i det undersökta fallet är lägre än hos en tall 

 med ungefär samma insolation och enligt LUBIMENKO lägre än hos en 

 del lövträd av både ljus- och skuggtyp. 



Hur förhålla sig nu dessa resultat till vår uppfattning om granens 

 ljusbehov, om granen som skuggträd? Av de anförda punkterna att 

 döma borde granen vara ett utpräglat ljusträd. 



Att granen kan växa i djup skugga är emellertid bekant. Den kan 

 i detta hänseende t. o. m. jämställas med boken. De forskare som 

 undersökt ljusförhållandena, under vilka träden växa, ha också inordnat 

 granen i bokgruppen, den minst Ijusbehövande av trädgrupperna (t. ex 

 BoYSEN Jensen igio p. 29, 80 — 83, 97). Man kan då konstatera, att 

 dessa fakta ej stå i strid med mina anförda resultat; ty om skuggra- 

 narnas assimilationskurva och klorofyllhalt vet man ännu intet. De ex- 

 trema skuggträden måste äga en assimilationsapparat, som ifråga om 

 effekt betydligt överträffar den, som granen i mina försök visat. En av 

 förutsättningarna för ökad kapacitet torde klorofyllhaltens ökning utgöra, 

 då klorofyllet är beroende av ljuset men i sin tur bestämmande för 

 assimilationsintensiteten . 



